En postkonstantinsk udvikling? Folkekirkens ordning fra 1800-tallet og til i dag
Keywords:
Konstantinisme, folkekirke, statskirkeAbstract
Folkekirkens ordning og debatten om folkekirkens styring belyses i denne artikel ud fra begrebet konstantinisme. Efter 1849 bevarede den danske folkekirke i sin ordning mange konstantinske træk: Man støttede staten og løste en række af dens opgaver, mens staten fortsat lovgav for og styrede kirkens ydre forhold. Flertalsindstillingen i Betænkning 1544 fra 2014 lægger kun op til forholdsvis små ændringer i retning af folkekirkeligt selvstyre, og selvom der derved lægges op til mindre statskirkelighed, behøver det ikke betyde mindre folkekirkelighed, idet begrebet folkekirke i sig selv kan forstås meget forskelligt. Betænkningens rent teologiske bestemmelse af folkekirkens grundlag og formål peger også væk fra konstantinismen.
Downloads
Published
How to Cite
Issue
Section
License
Forfattere, der publicerer deres værker via dette tidsskrift, accepterer følgende vilkår:
- Forfattere bevarer deres ophavsret og giver tidsskriftet ret til første publicering, samtidigt med at værket er omfattet af en Creative Commons Attribution-licens, der giver andre ret til at dele værket med en anerkendelse af værkets forfatter og første publicering i nærværende tidsskrift.