Nordiskt språksamarbete via de nordiska språkmötena sedan 1954 – har de varit till nytta för språkvård och språkforskning? - Reuter, Mikael (Sprog i Norden, 2009)
De nordiska språknämnderna har träffats för nordiska språkmöten sedan 1954. Mötenas karaktär har förändrats med tiden. Under de första tjugo åren handlade mötena främst om samarbete kring terminologi, nyord och skrivregler och syftet var att närma de nordiska språken till varandra i någon mån. De följande tjugo åren låg fokus på språkvårdsprinciper, språkförståelse och nordiskt språksamarbete mer allmänt. Sedan mitten av 1990-talet har man lagt mycket vikt vid språkpolitik, engelskans roll i de nordiska språksamhällena, men också språk och språkvård inom olika domäner, som skolan, skönlitteraturen och massmedierna. Språkmötena har tjänat som en oersättlig kanal för utbyte av erfarenheter, information och idéer, och har haft en avgörande betydelse för att vi i Norden har den bäst fungerande språkvården i världen. Också språkforskningen har gagnats av mötena, även om antalet konkreta forskningsprojekt som initierats är rätt begränsat. Nyttan och glädjen av alla sociala kontakter och vänskapsband som knutits under årens lopp är obestridlig, men omätbar.