Arbejdssamfundet - Weber og Durkheim om arbejdsetik og samarbejdsetik - Harste, Gorm (Økonomi & Politik, 2026)
Siden slutningen af 1960’erne har det været en udbredt antagelse, at arbejdet er under en stærk og måske revolutionerende forandring. Arbejdets forandring ses som et centralt led i forbindelse med en samfundsudvikling, som har ført til en lang række forslag til, hvad der kan betegnes som det moderne samfund. Nogle af de kendteste betegnelser er »det post-industrielle samfund« og »informationssamfundet«, begge foreslået af den indflydelsesrige amerikanske sociolog Daniel Bell, »risikosamfundet«, foreslået af den tyske sociolog Ulrich Beck, og det »post-moderne samfund«, der er blevet lanceret af franskmanden Jean-François Lyotard og den britiske sociolog Scott Lash. Mange af disse betegnelser er kommet ind som afløsere for det samfund, der så »arbejdet« som nøglekategori i samfundet, og som af Bielefeld-sociologen Claus Offe i 1984 blev markeret som en menings- og betydningsbærer på vej ud. Blandt de mere poppede diagnoser finder man betegnelser som »fritidssamfundet«, »kursussamfundet« og endog »drømmesamfundet« (Bell 1973, 1987; Beck 2002a, 2002b; Lyotard 1982; Lash og Urry 1994; Offe 1984; Harste 2000).