Nationaløkonomisk Tidsskrift, Bind 130 (1992) Festskrift til Sven Danø og R Nørregaard Rasmussen (II)Et udbudsledet makro-økonomisk system med common-sense forventningsdannelseØkonomisk Institut, Københavns Universitet Axel Mossin ResuméSUMMARY: The theme is the leading role of the supply side of a market economy. Supply based on expectations which are supposed to be of a common sense nature. The innovative supply is in a non-Schumpeterian way the force behind economic fluctuations growth phases. Three factors constraining the innovative supply are discussed. number of results are shown by a model including a novel consumption function. 1. Indledning: Udbudsledet økonomiEt sigende træk ved generelle økonomiske teorier er, hvilken relativ rolle efterspørgselssiden, udbudssiden tillægges. I neoklassisk teori - specielt i den walraske - er efterspørgselssiden dominerende. Hos klassikerne er udbudssiden den teoretisk mest udbyggede, ligesom magten i økonomien - med passende respekt for Smith's usynlige hånd - hovedsagelig ligger på udbudssiden. Keynesiansk teori er i lærebogsudgaven af efterspørgselssiden. I den institutionelt orienterede teori, der gennem 100 år har konkurreret med neoklassisk har udbudssiden gennemgående været dominerende. Galbraith's revised sequence er modbegrebet til den forbrugersuverænitet, som neoklassikerne og før dem Smith hævdede. Økonomiske
teorier tillægger således skiftende relative roller til
efterspørgselssiden Nærværende artikel bygger på den tese, at initiativet i en (moderne) markedsøkonomi udpræget grad ligger på udbudssiden. Efterspørgerne reagerer på udbudet og accepterer hvad som helst, men udspillet og en væsentlig del af magten over det økonomiske udviklingsforløb ligger på udbudssiden. Udbudssiden er ledende i den økonomiske proces. Denne opfattelse af en udbudsledet økonomi har lidet at gøre med »udbudsøkonomi«i betydning, ordet har været brugt fra 1970erne og fremover blandt andet i forbindelsemed økonomiske politik. Udbudsøkonomi i den forstand har som begrebsmæssigt udgangspunkt en neoklassisk ligevægtstilstand, der er forvredetaf af arbejds- og kapitalindkomst samt af begrænsende fagforeningsbestemteog Side 361
eningsbestemteogstatsbestemte regler. Fjernes disse forvridninger vil arbejdsudbudet og kapitaludbudet vokse og ligevægtsindkomsten forøges. Udbudsøkonomi i denne forstander variant af neoklassisk tankegang og tillægger ikke udbudssiden en specielt ledende rolle. Tesen om, at initiativerne i en (moderne) markedsøkonomi tages på udbudssiden, har, som konsekvens, at forventningsdannelsen hos udbyderne bliver et vigtigt teoretisk Forventningerne er i sagens natur fremadrettede og sker på grundlag af de informationer og den forståelse af sammenhænge, som virksomhederne har. I den nyere makroteori har begrebet rationelle forventninger faet en prominent placering. lider imidlertid - som det vil blive påvist i afsnit 4 - af begrebsmæssig Derfor erstattes rationelle forventninger af en mere ligefrem og jordnær - og af begrebet common-sense forventninger. Noter:
Udtrykket forbrugersuverænitet dukker først frem i
1930erne og 40ernes 2. To former for udbudsinitiativer - og konsekvensen for makroforbrugsfunktionenDet er
makroøkonomis karakter, at et systems tilstand og
sammenhænge beskrives (a) Virksomhederne har basisaktiviteter, som vedrører produkter og ydelser, som er etableret i efterspørgselssidens behovsmønster. Udbudsinitiativet består i, at iværksætte fortsat produktion med henblik på efterfølgende afsætning. Efterspørgslen ændres med konjunkturerne. Virksomhederne må beslutte produktionen på grundlag af en forventet, ikke kendt efterspørgsel. Der anvendes følgende symboler: yb, er
produktion/indkomst i periode t, realt målt, i
forbindelse med basisaktiviteterne. (b)
Virksomhederne gennemfører herudover innovative
aktiviteter, som vedrører yn, er
produktion/indkomst, ligeledes realt målt, i forbindelse
med de innovative initiativer. Virksomhedernes beslutninger om innovative initiativer må tages på grundlag af forventningerom for indplacering i efterspørgselssidens behovsmønster. På det individuelle virksomhedsniveau er udfaldet af en innovation usikkert. På makroplankan vælge at betragte denne usikkerhed som inkluderet i produktionsomkostningerneog realværdien af det udbud, der faktisk indplaceres i efterspørgselsmønstret.Vi derfor indledningsvis antage, at det besluttede innovative udbud snt+, Side 362
faktisk bliver
indplaceret i efterspørgselsmønstret og dermed afsat.
Med denne antagelse,som Hvilke konsekvenser far dette for makroforbrugsfunktionen? Det innovative udbud sn,+i indplaceres i forbrugsmønstret i konkurrence både med forbrugernes efterspørgsel basisprodukter og med forbrugernes opsparing i finansielle fordringer. På kort sigt kan man antage, at opsparingen måske er mere fleksibel end basisefterspørgslen. Vi kan derfor postulere følgende makroforbrugsfunktion, hvis konstanter er betegnet med græske bogstaver: ![]() (1) Det specielle ved
(1) er leddet 0• snt+x, som betegner den del af det
innovative udbud, Med et
taleksempel kan (1) se ud som følger: ![]() (2) Det innovative
udbud på 200 skaber via indkomstvirkningen et forbrug på
120 og Med hensyn til
udviklingen af Tover tiden kan vi antage, at ![]() (3) Hvor B• snt+{ i
(1) er en korttidseffekt, er r• snt+{ i (3) en varig
virkning af det innovative ![]() (4) Som bekendt er
det et »stylized fact«, at den gennemsnitlige
makroforbrugskvote Vi ser på et
udviklingsforløb, hvor sn vokser med en konstant positiv
vækstrate a-1. ![]() (5) (4) og (5)
følger, at på langt sigt er ![]() (6) Side 363
I afsnit 6.3
anvendes (5) og (6) til at vise, at den gennemsnitlige
forbrugskvote under 3. Det innovative udbudsinitiativ - tre begrænsningerNår det innovative udbud er blevet indplaceret i efterspørgselsstrukturen overgår de innovative produkter og ydelser til økonomiens basisaktiviteter. Hvis der skal kunne komme en stadig strøm af innovativt udbud, må virksomhederne have en pool af projektmuligheder øse af. Denne pool er den første af de tre begrænsninger på det innovative (a) Poolen af potentielle projekter, PPP Denne pool er en mængde, hvis elementer er mulige udbudsinitiativer. Disse projekter skal være teknologisk gennemførlige og have den egenskab, at udbudet kan indplaceres i efterspørgselsstrukturen til priser, der (den individuelle risiko medregnet) mindst kan dække omkostningerne. Dvs. det skal være muligt at etablere en effektiv (dvs. betalingsvillig) plads i efterspørgselsstrukturen i den forstand allerede Adam Smith brugte udtrykket effektiv efterspørgsel. Over tiden udvikles teknologien, efterspørgselsstrukturen ændres, økonomien vokser og der sker strukturskift i de relative priser. Alle disse forhold medfører en fornyelse af projektpoolen. På et bestemt tidspunkt indebærer projektpoolen på virksomhedernes projektvalg. I forskellige faser af udviklingen af teknologi og efterspørgselsstruktur vil projektudvalget være mere eller mindre rigt. Derimod er projektpoolen uudtømmelig i den forstand, at den ikke kan udtømmes en gang for alle. Så længe økonomien, teknologien og smagen ændres, fornyes poolen. (b) Virksomhedernes horisont, H. Horisonten er en operator, som indkredser virksomhedernes udbudsinitiativer. Virksomhederne har et begrænset interessefelt, begrænset kompetence og en begrænset organisatorisk kapacitet. Den enkelte virksomheds horisont-operator indkredser det eller de projekter, virksomheden gennemfører. (c) Det finansielle råderum, F. For at gennemføre et projekt af en vis størrelse må en virksomhed have et finansielt råderum af en passende størrelse. Nødvendigheden heraf forstærkes af den betydelige risiko, der for den individuelle virksomhed er ved innovative Virksomhedens finansielle råderum er bestemt af egenkapitalen med supplerende En del af det finansielle råderum beslaglægges af basisaktiviteterne. det følgende betegner F nettoråderummet for innovative initiativer. Det aggregerede
innovative udbud kan herefter betragtes som en funktion
![]() (7) Der er en
positiv sammenhæng mellem hver af de tre variable PPP,
H, F og sn. En Side 364
større sn.
Videre horisonter, f.eks. i kraft af flere virksomheder,
giver større sn. Antallet På kort sigt er
det finansielle råderum F det mest variable. Vi skal
derfor give en Vi betragter en repræsentativ virksomhed. lait er der jjl virksomheder. Den repræsentative virksomhed har det finansielle råderum/ som vi vælger at definere måle, således at/bliver lig det maksimale innovative udbud,/tillader./bliver som følge af denne målemetode en real variabel. På grund af de to
andre begrænsninger vil det udbud, virksomheden
iværksætter, Den selvstændige,
begrænsende virkning af PPP og H gør sig gældende med
voksende Der tillægges g =
0 en punktsandsynlighed, således at sandsynligheden for
0 < g <f Den
repræsentative virksomhed vil herefter udbyde ![]() (8) For/—> oo går
udbudet mod \/<p, som er det innovative udbud uden
finansiel begrænsning. ![]() (9) Det aggregerede
innovative udbud uden finansiel begrænsning betegnes
![]() (10) Idet n(PPP, H)
inde i formlen kort skrives n fas af (9) ![]() (11) Uden finansiel
begrænsning bliver sn = n(PPP, H), dvs. afhænger alene
af de to Det finansielle
råderum F er i denne teori en central makroøkonomisk
variabel. Den Side 365
F påvirkes af driftsgevinster og kapitalgevinster. Pengepolitik kan påvirke F via kursændringer og via ændrede muligheder for at supplere egenkapitalen med lån. I USA efter 1929 blev virksomhedernes finansielle råderum drastisk reduceret som følge af kursfald, og som følge af manglende supplerende lånemuligheder på grund af bankkrisen. kom, at de mange virksomhedskrak drastisk indskrænkede horisonten H. Noter:
Innovationsbegrænsningerne ovenfor er af rutinekarakter;
dette er et ikke- 4. Forventningsdannelsen - common-sense forventningerI afsnit 2 blev de to former for udbudsinitiativer introduceret - vedrørende basisaktiviteter vedrørende det innovative udbud. Vedrørende begge udbudsformer er forventningsdannelsen afgørende betydning. Vedrørende basisaktiviteterne skal virksomhederne den kommende efterspørgsel. Vedrørende de innovative aktiviteter virksomhederne kunne forudsige om et innovativt udbud kvalitativt vil kunne indplaceres i efterspørgselsmønstret og på hvilket kvantitativt niveau. Med hensyn til
forventningsdannelse er begrebet rationelle
forventninger i løbet af I modelsammenhæng
er rationelle forventninger et løsningsbegreb, som
indebærer, Ifølge den mest generelle begrundelse for dette løsningsbegreb har økonomiens rationelle opbygget en viden om alle systematiske sammenhænge i økonomien. Bortset fra en usystematisk, stokastisk afvigelse vil agenternes forventninger vise sig at være korrekte. Forudsætningen er, at de systematiske sammenhænge er invariable over tiden. Det er i denne
forbindelse, at rationelle forventninger lider af
begrebsmæssig inkonsistens. Det antages, at aktørerne ved at følge systemet frem til et vist tidspunkt, erkender de historiske, systematiske sammenhænge. Den øgede indsigt vil imidlertid fa rationelle aktører til at skifte adfærd. Det vil sige, at der fremover vil gælde nye systematiske sammenhænge. Adfærdsændringen kan tillige være udtryk for, at aktørerne som led i et indbyrdes taktisk spil ændrer adfærd for ikke at være forudsigelige. Et system, hvori der indgår rationelle aktører, er principielt uforudsigeligt. Denne kritik er
rettet mod rationelle forventninger som generelt begreb.
Derimod Side 366
forløb. Der bør
imidlertid i forbindelse med den enkelte model være en
konkret begrundelsefor, Der bruges, navnlig i de største virksomheder, betydelige ressourcer på fremadrettet forventningsdannelse, ligesom der foregår en omfattende kommunikation vedrørende forventninger mellem virksomhederne. Forventningsdannelsen har derfor en delvis kollektiv karakter. Virksomhederne og andre involverede benytter bl.a. økonomiske teorier. Kun teorier, er meget indarbejdede og som har en overskuelig struktur, har virkelig betydning forventningsdannelsen. Beslutningstagerne tør kun stole på teorier med common-sense (a) De virksomheder, der udbyder økonomiens basisprodukter og -ydelser, har brug for at forudse den generelle afsætningskonjunktur. De kan antages løbende at have mulighed at følge niveauet af forberedelserne til den innovative udbudsaktivitet. Forudsat kan bruges som indikator for den kommende afsætningskonjunktur, er der et robust grundlag for forventningsdannelsen. Om dette er tilfældet ser vi på i afsnit 6. (b) De virksomheder, der overvejer innovative udbudsprojekter, er i en mere individuel Det er en etableret iagttagelse indenfor teknologiforskningen, at der er meget stor individuel usikkerhed i forbindelse med gennemførelse af innovationer. På makroplan er denne individuelle usikkerhed et mindre problem, fordi en usikkerhed på et konstant niveau kan integreres i omkostningerne og i realværdien af det innovative udbud, der lykkes. På makroplan skal virksomhederne kunne forudse, om det innovative udbud faktisk kan indplaceres i efterspørgselsstrukturen. Man kan tage udgangspunkt i, at de innovative løbende følger strømninger på efterspørgselssiden. Når dette suppleres antagelsen om, at det innovative udbud på makroplan indenfor visse grænser presser sig på plads i efterspørgselsstrukturen, har de innovative virksomheder set på makroniveau også et forholdsvist robust grundlag for forventningsdannelsen. Med hensyn kvantitativt niveau følger indplaceringen af innovationerne den almindelige afsætningskonjunktur. forhold til selve den kvalitative indplacering er der tale om en effekt 2. orden. For begge former for udbud er forventningsdannelsen baseret på priser, som virksomhederne og som f.eks. udmøntes i prislister. Virksomhederne sætter prispositioner relativt til omkostningerne og relativt til andre virksomheders priser. Forventningen andre virksomheders priser kan baseres på udviklingen i egne omkostninger på kommunikation i virksomhedsmiljøet. Forudsat det
anførte grundlag for common-sense forventningsdannelsen
vil det være Side 367
Ved afvigelser fra forventningsligevægt forudsættes, at priserne tilpasses, så der i den enkelte periode bliver ligevægt mellem udbud og efterspørgsel. Der er solide empiriske for, at prisdannelsen indenfor visse grænser faktisk er meget fleksibel, i kraft af vekslende anvendelse af rabatter på listepriserne. Tendensen går i retning af mere fleksible priser, bl.a. fordi EDB-teknik reducerer de såkaldte »small menu costs«. Afsluttende
følgende generelle bemærkning om forventningsdannelse.
Hvis økonomiens Noter: Den
prominens, rationelle forventninger nyder for
nærværende, fremgår af 5. Procesinnovationer - procesinvesteringer - kapacitetsinvesteringerMed hensyn til
økonomiens investeringer vil vi antage, at de
udelukkende omsættes ![]() (12) di, er
efterspørgslen efter investeringsgoder, som i følge
ordreaftalerne stemmer overens Investeringsefterspørgslen har
forbindelse med procesinnovationer, og med opretholdelse
Vi vælger en forenklet beskrivelse og antager, at investeringerne i forbindelse med procesinnovationer samt opretholdelsesinvesteringerne er proportionale med produktionen, at der iværksættes kapacitetsinvesteringer proportionalt med den innovative produktion. Øvrige kapacitetsinvesteringer antages at være indeholdt i procesinvesteringerne. får derfor ![]() (13) 6. En illustrativ modelDen følgende model samler trådene fra de forudgående afsnit. Målene er følgende: (6.1) At forklare indkomstdannelsen, dvs. bestemme^,. (6.2) At undersøge, om forventningsligevægt begrundes med common-sense forventningsdannelse. (6.3) At vise, at den gennemsnitlige forbrugskvote er konstant over tiden under bestemte betingelser. At vise baggrunden for uregelmæssige lange vækstbølger. (6.5) At påvise den prisclearede markedsligevægt, der indtræder ved manglende forventningsligevægt. (6.6) Endelig at vise baggrunden for uregelmæssige korttids konjunkturbevægelser. Side 368
6.1.
Forventningsligevægt i periode t+\ indebærer, at udbudet
ved de planlagte priser ![]() (14) Ifølge (12)
ersil+x = dit+l ogåasbt+x + snt+x = ybt + ynt og dbt+x +
dnl+x = ct+x ![]() (15) Daybt + ynt +yit
=y,og ynt = snt+x fas af (15) med anvendelse af (12) og
(13) ![]() (16) 6.2. Forudsat forventningsligevægt bestemmes >>, således på kort sigt af størrelsen af snt+x. Aktørerne kan i periode t antages at have gode indikatorer vedrørende de initiativer, fører til snt+x. Derfor er der et common-sense forventningsgrundlag for forventningsligevægt periode H-l. 6.3. Forudsættes
det specielle udviklingsforløb, som i afsnit 2 er
beskrevet med (5) ![]() (17) Den gennemsnitlige
forbrugskvote bliver med anvendelse af (1), (5) og (6)
samt (17) ![]() (18) Forudsat et
jævnt, langt vækstforløb forbliver den gennemsnitlige
forbrugskvote 6.4. I praksis er
den økonomiske udvikling kendetegnet ved uregelmæssigt
optrædende ![]() (19) En længere
højvækstperiode som i 1950erne og 60erne forudsætter en
samtidig Side 369
gunstig
udvikling afPPP, HogFEn længere stagnationsperiode kan
omvendt skyldes 6.5. Såfremt der
ikke opnås forventningsligevægt i periode t+\, er det i
afsnit 4 forudsat, ![]() (20) Den nominelle indkomststørrelse på højresiden er deflateret med p, som er prisniveauet t+\ relativt til virksomhedernes planlagte prisniveau. Markedsligevægt opnås ved pristilpasning. Højere priser indebærer en ikke planlagt ekstra profit og dermed en finansiel overførsel fra forbrugerne. Omvendt ved prisformindskelse. 6.6. Vi ser
afsluttende på mulighederne for at forklare
uregelmæssige korttids konjunkturbevægelser. ![]() (21) Udtrykket (21) er med et vist tab af generalitet en specifik udgave af (19). På kort sigt fluktuerer det finansielle råderum som følge af endogene stød i form af de ikke planlagte ovenfor nævnte gevinster og tab. Dertil kommer eksogene stød fra den finansielle af økonomien. Det fremgår af (21), at disse stød har størst effekt på sn og dermed i perioder med snævert finansielt råderum. LitteraturFreeman, C. 1974.
The Economics of Industrial Freeman,
Christopher, John Clark, Luc Soete. Galbraith, J. K.
1967. The New Industrial State. Groth, Christian.
1991. Udviklingen i nyklassisk Hutt, W. H. 1940.
The Concept of Consumer Sovereignty.
Economic Journal 50 pp. 66-67. Mankiw, N. Gregory. 1990. A Quick Refresher in Macroeconomics. Journal Economic Literature 1990 pp. 1645-60. Mossin, Axel.
1991. Fra rationelle forventninger Penrose, E. T.
1959. The Theory of the |