Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 63 (1999) 3Logistik og supply chain management: Er tier et teoretisk: ståsted?Forskningen indenfor logistik og supply chain management er i kraftig udvikling, men den er fragmenteret Af Jan Stentoft Arlbjørn Side 177
Resumé/ 1994
argumenterede Bjorn & Bukh IndledningLogistikbegrebet
har gennemgået en kraf- Side 178
tig udvikling
gennem den seneste rrække. Logistikbegrebet
er i dette tidsskrift "Logistik fremstår som et blandet og vagt afgrænset begreb i såvel teoretiske som praktiske sammenhænge. I en positiv fortolkning kan begrebet udlægges som en "paraply ", der dækker over en række økonomiske og tekniske fagområder." Bjørn & Bukh, 1994, s. 203. Dette citat kan
man både erklære sig enig Denne artikel har sat sig til formål at give nogle bredere perspektiver på, hvorledes deslogistikbegrebet kan opfattes, og hvorfor så mange afledte begreber er opstået. Yderligere er begrebet supply chain management blevet et af 90'ernes mest omtalte ledelsesbegreber, hvorfor mulige sammenhænge mellem dette begreb og til logistikbegrebet vil blive analyseret. Til brug for denne analyse karakteriseres erhvervsøkonomien først som en teoretisk disciplin. Dernæst opstilles en typologi for forskellige teorier. Sluttelig analyseres logistikbegrebet og supply chain mangement. Erhvervsøkonomien som et f ragmenteret adhokratiRichard Whitley (1984) har foretaget en interessant sammenlignende analyse af forskellige videnskaber. Sammenligningen skete ved brug af følgende to dimensioner: 1. Grad af
gensidig afhaengighed. - Funktionel
afhaengighed. - Strategisk
afhamgighed. 2. Grad af
opgave usikkerhed. - Teknisk opgave
usikkerhed. - Strategisk
opgave usikkerhed. Den gensidige
afhængighed opdeles i Side 179
der tale om en
lav grad af afhængighed indenfor Dimensionen
opgave usikkerhed opdeles Ovenstående fører frem til en karakteristik af erhvervsøkonomien som et fragmenteret adhokrati, hvormed Whitley (1984) mener, at forskningen er: "... rather
personal, idiosyncratic and only TeorityperIndcnfor erhver\sokonomien forefindes mange typcr af teorier, hvilket maske or en naturlig folge af den foregaende karakteristik. Kn entydig opfattelse eller definition af teoribegrcbet eksisterer ikkc. Dog ma der kunne opnas en bred enighed om, at det drejer sig om at opstille nogle antagelser, sa vi pa baggrund heraf kan forsta, forklare og eventuelt forudsige fuenomener i den komplekse virkelighed. Dette kan sa angribes ud fra mange forskellige vinkler. Indenfor videnskabsteorien er der f.eks. tre forskellige opfattelser af, hvad viden er, og hvordan den skabes. Der taenkes her pa positivisme, neo-positivisme og konstruktivisme. Kort kan det nasvnes, at den viusentligste forskel mellem de tre syn findes i forskellige ontologiske og epistemologiske udgangspunkter. Debatten gar primaert pa, hvorvidt verden er objektiv eller subjektiv givet (Burell & Morgan, 1994:3). Disse forskellige udgangspunkter betyder, at resultatet af et givent forskningsarbejde - teoridannelsen - bliver forskellig. Teori, der bygger pa et positivistisk syn, kan f.eks. karakteriseres ved, at der etableres arsagvirknings sammenhasnge mellem begreber. Indenfor neopositivismen tales der i stedet for om indikator-effekt sammenhasnge mellem begreberne, idet vi her har forladt en 100% objektiv virkelighed. Teoridannelser indenfor det konstruktivistiske paradigme har mere karakter af at viure baseret pa forskerens subjektive fortolkninger af faenomener. En anden måde at
skelne mellem forskellige Side 180
forst, ifplge Jensen (1995:17), skelne mcllem teoretiske og praktiskeproblemer. Teoretiskeproblemer forudsaetter noget eksisterende teori. Pa baggrund af disse teorier cr man i stand til at have forvcntninger, foretage forudsigelser, og definere, hvad dcr er normalt. Dot teoretiske problem kan f.eks. besta i, at noget eksisterende teori ikke lasngere er tidssvarende. Teoretiske problemer har dermed en deskriptiv karakter. Mod praktiske problemer refererer Jensen (1995:18) til de situationer, hvor deter muligt at forestille sig en situation, der er bedre end den nutidige. Losningen sker ved at finde mulige losningsforslag pa problemet, hvorefter disse skal implementeres. Praktiske problemer har dermed en normativ karakter. De tre typer af teorier kalder Jensen (1995) for henholdsvis for T-l, T-2 og T-3. T-l teori vedrører løsningen af praktiske problemer. T-2 teorier vedrører løsningen af teoretiske problemer, mens T-3 teori anvender T-2 teorier på praktiske problemer. Jensen (1995:22) nævner, at ingeniører som oftest udvikler T-l teori, mens økonomer udvikler T-3 teori. De tre teorityper er illustreret i figur 1, hvor de er relateret til fire andre dimensioner, som kan karakterisere såvel den oparbejdede teori som de forudsætninger og dataoparbejdningsteknikker, der kan bringes i anvendelse. De fire
dimensioner i figur 1 er: ![]() Figur 1. Klassificering af teorityper. Side 181
2. Antagelser om
studieobjektet. 3.
Dataoparbejdningsteknikker. 4. Grad af
empirisk følsomhed. Dimensionerne 1 og 2 er direkte relaterede, hvilket også gælder for dimensionerne 3 og 4. Sondringen mellem pure og applied teori henfører sig i denne sammenhæng til ambitionsniveauet for den enkelte forsker. Hvis en forsker har som ambitionsniveau at udvikle pure teori, kan det formodes, at der er opstillet nogle meget eksplicitte forudsætninger om studieobjektet. Sagt med andre ord er analyseenheden velafgrænset. Jo mere vi bevæger os i retning af 1-1, jo lavere bliver abstraktionsniveauet, og jo mere diffus bliver teoridannelsen. Med dataoparbejdningsteknikker
menes, hvilke Teoridannelser indenfor "industriøkonomi" (Industrial Organization) foreslås her som eksempler på T2-teorier. Teorier indenfor dette område har hver deres forskellige opfattelse af, hvad virksomheden er for en størrelse. Bl.a. fokuserer Williamsons' (1985) transaktionsomkostningsteori på, hvorfor nogle
transaktioner cksternaliseres Wernerfelt
(1984), lagt til grund for en kritik Fx eksempel på en T-l teori findes i den succesfulde bog "In Search of Excellence" (Peters & Waterman, 1982), der, via en række casestudier af amerikanske virksomheder, opstillede en kogebog for, hvad der kendetegnede best practice. Problemet for bogen blev imidlertid, at godt halvdelen af de virksomheder, der deltog i undersøgelsen, gik konkurs nogle år efter undersøgelsen (Saunders, 1994:83). 1-3 teori kan karakteriseres ved, at der anvendes teori af type T-2 på praktiske problemer. Eksempler på dette er f.eks. Porters' (1980) konkurrenceintensitetsmodcl -fiveforces - der bygger på mikroøkonomiske antagelser om virksomheden. Ovenstående
karakteristik giver anledning Side 182
denne praksis lader sig overføre. Problemet med litteraturen er ifølge Cox (1996), at den ikke er opbygget ud fra en teoretisk opfattelse af virksomheden. Han karakteriserer metoden som: "Barefoot empiricism or systematic empiricism. It is an approach which is common in social science practice, but it has, correctly in my view, been heavily criticized as a pseudo-science. " Cox, 1996, s. 59. Cox (1996)
udvikler derfor, på baggrund af Som det er fremgået af ovenstående, kan der anlægges mange betragtninger på, hvad teori egentlig er for en størrelse. Dette skal læseren være sig bevidst om, når der i det næste afsnit ses på logistikdisciplinen. En analyse af logistikdisciplinenVender vi tilbage til karakteristikken af erhvervsøkonomi som et fragmenteret adhokrati, kan logistikdisciplinen siges at følge dette mønster. Afhængigheden blandt forskerne indenfor feltet er lav. som måske skyldes, at disciplinen er meget anvendelsesorienteret. Ifølge Knudsen (1994:200) har sådanne discipliner ofte nogle eksterne målgrupper for sin forskning. Dette kan føre til, at arbejdet mere bærer præg af udredningsarbejde i stedet for egentlig forskning. I længden kan dette være en farlig vej at følge, fordi det kan øge risikoen for, at forskeren mister sin frihed og kritiske sans. Yderligere kan det spærre vejen for egentlig nytænkning på området. Indenfor
disciplinen synes to strømme Side 183
skellige former for Replenishment, EDI, Intcrnettct etc. uden et forsog pa at teoretisere over, hvad disse begreber har af potcntialcr i forskellige typer af fremstillingsvirksomheder. De vasrste eksempler herpa er, nar kvantitativt baserede undersogelser iva^rksaettes og nar frem til en sakaldt best practice pa baggrund af gcnnemsnitsstorrelser af fremstillingsvirksomheder pa tva^rs af industrier samt grossister og detailhandlere. Analyser af denne karakter tager ikke hojde for en raskke kontekstuelle forhold, men tester alene udbredelsen af kendte faenomener (Arlbjorn & Johansen, 1998). Yderligere skal det naevnes, at mange af disse begreber er lidet malbare. Hvordan kan man f.eks. i et sporgeskema male graden af integration? Hvis man på et
generelt plan sammenligner at gennemføre kvalitative studier, samt at basere forskningen på eksisterende interorganisatorisk teori. Skandinavisk forskning trækker dermed mere i retning af T-3. Logistikdisciplinen kan
yderligere karakteriseres Som en følge af, at studieobjektet i logistik er vare- og informationsflowet kan man sige, at feltet arbejder på tværs af en række etablerede discipliner. Dette betyder også, at der foregår en parallel forskning om de samme problemstillinger i for- Side 184
skellige miljoer.
Nogle har sa valgt at indskrive Marketing Channel
teorien foreslår, ifølge 1. Der er et
stort antal kunder. 2. Der er en
spredt kundestruktur. 3. Der er en smal
industriel koncentration 4. Der er mange
kompetente mellemmsend 5. Produktct er
standardiseret. [folge Abrahamsson (1993) adskiller
logistikteorien Supply Chain ManagementBegrebet supply
chain management har 1. Hele
forsyningskasden skal opfattes 2. Det kryevcr
strategiske beslutninger. 3. Lagre skal ses
som afbalancerende 4. Der laegges en
stigende vaegt pa integration. Såvel forskere som praktikere har efterfølgende med stor iver kastet sig over begrebet, hvilket har givet anledning til et utal af definitioner. Det interessante ved disse definitioner er de forskellige ordvalg, der benyttes. Hvornår er noget supply chain management? Og hvornår er noget strategisk leverandørudvikling og -samarbejde? Og hvad med partnerskaber og strategiske alliancer? Disse begreber er også sat i.f.m. supply chain management. Et udpluk af definitioner af supply chain management er medtaget i skema 1. Ib definitioner af logistik er også medtaget med det formål at give et sammenligningsgrundlag. Som det fremgår af skema 1, er der tale om forskellige ordvalg til at karakterisere supply chain management. Disse ordvalg varierer mellem: • En
sammenhiengende serie af aktiviteter. • Et netvacrk af
organisationer. Side 185
• En integrerende
filosofi. • En
samarbejdsbaseret strategi. • Et
interorganisatorisk sæt af aktiviteter. • Integration af
forretningsprocesser. Selve begrebets navn giver dermed anledning til en del problemer. Begrebet starter for det første med supply, hvilket umiddelbart giver associationer til virksomhedens forsyningsside. Men begrebet rummer ikke kun forsyningssiden. Også vareflowet fra virksomheden er indeholdt i tankegangen. For det andet er der begrebet chain. Som det fremgår ovenfor, anvendes også begrebet netværk til en karakteristik af forsyningskæden. Der synes med andre ord at være tale om begrebsforvirring. Hvornår er noget en kæde, og hvornår er der tale om et netværk? Endelig er der delbegrebet management, der i sig selv har fået mange udlægninger i litteraturen. Ifølge New & Payne (1995) er det problematisk, når begrebet er så elastisk, at det kan omfatte flere og flere aktiviteter. Dette understøtter, eller måske ligefrem forstærker, det tidligere citat fra Bjørn & Bukh (1994). Man sammensætter tre vage og flertydige begreber og konstruerer et "nyt" ledelsesbegreb. Er det produktinnovation? Harland (1996:64) problematiscrer også, at begrebet tillægges forskellige be- ![]() Skema 1. Definitioner af logistik og supply chain management. Side 186
tydninger. Han referer til fire typiske anvendelser af begrebet supply chain management, der også senere er understøttet af New (1997): 1. Den interne
forsyningskæde (intern Z. Ledelse af
et dyadisk forhold til en 3. Ledelse af en kæde af forretningsprocesser incl. leverandøren, leverandørens leverandør, en kunde og en kundes 4. Ledelse af et
netværk af forretningsenheder Ovenstående fire
anvendelsesområder kan Persson (1997) konkluderer på baggrund af en omfattende analyse af begrebet, at litteraturen ikke har formået at bibringe den store nyhedsværdi i forhold til den litteratur, hun benævner "forerunners". Herved forstås den litteratur, der ligger før begrebets introduktion i 1982. Hun konkluderer dog også, at ideerne bag supply chain management i dag er mere sammenhængende, end de tidligere var. De grundlæggende antagelser om supply chain management sammenfatter hun til koordination og integration af materialeflovvet, win-win relationships samt kundefokusering. Sammenfattende kan man stille spørgsmålet, hvor logistikbegrebet bliver af i diskussionen af supply chain management. Er det to sider af samme sag, eller er logistik nu ét element under en ny "paraply", ved navn supply chain management? Det er denne forfatters opfattelse, at der ingen reel forskel er. De tidligere fire nævnte karakteristika ved supply chain management er også behandlet under logistikbegrebet. Den udvikling, der har fundet sted med logistikbegrebet og nu supply chain management, kan udtrykkes med følgende citat, der er lånt fra Michelsen (1996) i forbindelse med en karakteristik af'distribution requirement planning' og distribution planning': "De to [begrebet*] illustrerer i øvrigt den generelle tendens at begreber ofte successivt tilægges et bredere og bredere indhold - og dermed med tiden bliver mere og mere diffuse. " Michelsen, 1996, s. 75. Pa den anden side ma man ogsa udvise en vis ydmyghed overfor begrebet, idct deter under stadig udvikling. Der kan argumenteres for, at supply chain management i hojere grad analysere forsyningska;dcn i en helhed, mens logistikbegrebet mere er relateret til den enkelte virksomhed. Dette syncs dog ikke at harmonere med dc to definitioner af logistik som \ ist i skema 1. At supply chain management nu skal opfattes som en integration af forretningsprocesser mellem parter i forsyningskacden illustrere en vis udvikling af begrebet. Sammenfattende kan det konkluderes, at der i litteraturen findes flere opfattelser af, hvad supply chain management reelt dækker over. Tiden er måske moden til at viske tavlen ren og opfinde et nyt begreb, som i højere grad rummer substansen og eventuelt klargører distinktionen over til logistikbegrebet, hvis der er nogen! Konklusion og forskningsbehovDenne artikel
har søgt at diskutere den Side 187
kompleksitet,
der generelt ligger i såvel En potentiel fare ved at forskningen mere går i retning af T-l teorier kan være, at den kommer til at ligne den stadig voksende konsulentlitteratur indenfor området. Dette kan med tiden føre til en endnu større fragmentering, hvor logistikbegrebet bliver mere og mere udhulet. Disciplinen mangler således at udvikle egentlige selvstændige logistikteorier. Teoridannelser om strukturer for organisering af vareog informationsflowet i forskellige typer af virksomheder, som eksplicit inddrager en række forskellige kontekstuelle forhold (contingency faktorer) kan være potentielle I praksis betyder denne diskussion, at der forefindes forskellige logistikopfattelser. Hvad der opfattes som logistik i én virksomhed, kan måske opfattes som supply chain management i en anden. Det kan derfor anbefales, at man gennem dialog præciserer, hvad der forstås ved de termer, der benyttes såvel i den enkelte virksomhed som i relationer af virksomheder. SummaryIn 1994,
Bjørn andßukh (1994:197) argued ceivedas a
sub-discipline in business economics, Side lOO
Noter 1 Council of Logistics Management er en amerikansk logistikoiganisation for sdvel praktikere sow forslcere. . Merc information kan findes pdfolgende adresse: http:llwv.clml .orgl 2 Skandinaviske logistikforskcre er samlet under XOEOMA, der star for 'XOrdiske EOrskere i Mate/idle Administration. Matena/c Administration er her et synonym for logistik. LitteraturAbrahamsson, Mats: Time-Based
Distribution. The Andersson. Dan:
Third Party Logistics: Outsourcing Logistics Arlbjorn, Jan Stentoft & Johansen John: The Best 1 .ogistical Practice - In Retrospect. I: Opening Markets for Logistics. Proceeding of the H)'I'Annual Conference for Nordic Researchers in Logistics, ed. by Bask, Anu 11. c< Vepsalainen, Ari P.J., s. 124-138. Helsinki, The Finnish Association of Logistics, 1998 Bjorn, Lars Bonderup cv Bukh, Per Nikolaj D. : Nar ledclsesfloskler far indhold: Om logistik i teori og praksis. Ledelse & Erhvervsokonotni. Vol. 58 No. 3, s. 197-205, 1994 Bowcrsox, Donald J. & Gloss, David J.:
Logistical Management: Bowcrsox, Donald J.: Integrated Supply Chain Manage went: A Strategic Imperative. I: Annual Conference Proceedings - Council of Logistics Management, s. 181-189. Chicago, Illinois, 1997 Burrell, Gibson & Morgan, Gareth:
Sociological Paradigms Christopher,
Martin: Logistics and Supply Chain Mana Cooper, Martha C. & Ellram, Lisa M.: Characteristics of Supply Chain Management and the Implications for Purchasing and Logistics Strategy. The International Journal of Logistics Management. Vol. 4 No. 2, s. 13-24, Cox, Andrew:
Relational competence and strategic Purchasing
& Supply Management. Vol. 2 No. 1, s. 57-70,
Gammelgaard, Britta: Logistikbegrebet - et
oplaeg til Gammelgaard,
Britta: PhD Education in Logistics. Harland, CM. : Supply Chain Management:
Relationships, Jensen. Hans
Siggaard: Paradigms of theory-building in Jorgensen, Niels:
Logistiksystemets opbygningog Knudsen,
Christian: okonomisk metodologi -
videnskabsteori&'forklaringstyper. Lambert, Stock
et.al.: Eundamentals of Logistics Management.
Michelsen, Aage
l!.: Produktionsstyring - set iet udviklingsperspektiv.
Narasimhan, Ram: Strategic Supply Management: "A Total Quality Management Imperative". Advances in the Management of Organizational Quality. Vol. 2, s. 39-86, New, Stephen J. & Payne, Philip: Research frameworks in logistics: Three models, seven dinners and a survey. International Journal of Physical Distribution & Logistics Management. Vol. 25 No. 10. s. 60-77. 1995 New, Stephen J.:
The Scope of Supply Chain Mana- gement Research.
Supply Chain Management. Vol. 2 Nielsen, Jan
Stentoft: En oversigt over logistikkens mange Olavarrieta, Sergio & Ellinger, Alexander E.: Ressource-based theory and strategic logistics research. International Journal of Physical Distribution & Logistics Management. Vol. 27 No. 10, s. 559-587, 1997 Oliver, R. Keith & Webber, Michael
I).: Outlook. Penrose, Edith:
The Theory of the Growth of The Firm. Persson, \ Urika: A Conceptual and Empirical Examination of the Management Concept of Supply Chain Management. Licentiate Thesis. Division of Industrial Logistics: Lulea University of Technology, 1997 Peters, T.J.
& Waterman, R.H.: In Search of Excellence. Porter, Michael
E.: Competitive Strategy: Techniques for Saunders,
Malcolm: Strategic Purchasing & Supply Shapiro, Roy D.
& Heskett, James L.: 1 .ogistics Strategy; Sharland, Alexander Peter: International outsourcing: An empirical study of the role of transaction costs and competitive advantage in the international buyer/supplier relationship. Ann Arbor, I'MI Dissertation Services, 1993 Skjot:t-Larscn,
Tage: Interorganisational Relations Stevens, Graham C: Successful Supply-Chain
Management. Stock, James R.:
Logistics Thought and Practice: A Stock, James R.: The Social Sciences and Logistics: Some Suggestions for Future Exploration. Journal of Marketing- Theory and Practice. Vol. 4 No. 2, s. 1-24, 1996 Wernerfelt,
Birger: A Resource-Based View of the Whitley, Richard: The development of
management Williamson,
Oliver E.: The Economic Institutions of Capitalism.
|