Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 63 (1999) 1international Markedsføring på world wide web- begreber til forståelse og handling Morten Rask 1 og Niels Jakob Buch 2 Side 41
ResuméDenne artikel tager udgangspunkt i en gruppe af danske virksomheders anvendelse af World Wide Web (almindeligvis kaldet Web) til international markedsføring i en periode fra 1996 til 1998. Der identificeres tre interaktionstyper for virksomhederttes profil på Web, nemlig Brochuren,
Hdndbogen og Handelspladsen. IntroduktionMange virksomheder
har indtil videre set Side 42
som et alternativ
til de gule sider i telefonbogen. Ofte har Web været betragtet som et kommunikationsmedie, men udviklingen indenfor sikre betalingsformer, kommunikationshastighed og udbredelse har medført en øget forståelse af Web som en markedsplads. Virksomhedernes begrænsende opfattelse af Web som et medie kan skyldes, at de der formidler ideer og holdninger i samfundet hovedsageligt er journalister. Lidt firkantet sagt ser journalister Web som et medie,
ingeniører ser det som Markedsføring af
virksomheden, skabelse somheden og
markedspladsen vajret eentil-mange. Vi vil i denne
artikel redegøre for en Side 43
de fysiske,
politisk-okonomiske, ledelsesmasssige Virksomhedernes
hjemmeside er et udtryk Vi ser
virksomhedens hjemmeside som grund af et besøg
i hovedkvarteret i Billund. Artiklen består derfor af en empirisk del, hvor vi analyserer virksomhedernes hjemmesider udfra kundens synspunkt (som kunde) og en reflekterende del, hvor vi diskuterer mulige betydninger af hjemmesiden og de deraf følgende krav til organisationen. Tre interaktionstyper i International Markedsføring pa webPå baggrund af ovenstående definitioner udarbejdedes i 1996 en kvalitativ analyse af virksomheders anvendelse af Web til international markedsføring (Rask & Skræm, 1997b, kap. 6). Denne undersøgelse er blevet opdateret i 1997 og 1998, så det er muligt at se udviklingen i virksomhedernes internationale markedsføring på Web. Den specifikke
kvalitative metode, der Side 44
væsenstyper. Kn væsenstype består dermed af en for alle tilfælde af fænomenets fælles, og i forhold til andre væsenstyper adskillende, kombination af kvaliteter - fænomenets unikke karakteristika. Denne kvalitative metode svarer på mange måder til den kvantitative faktoranalyse, der danner baggrund for en klyngedannelse, som resulterer i nogle klare, afgrænsede og karakteristiske grupper. Se bl.a. (Strandskov, 1988) for et eksempel på anvendelsen af en sådan analyse. Disse grupper svarer til vores kvalitativt dannede væsenstyper. Den kvalitative undersøgelse tager udgangspunkt i 43 danske virksomheder som anvender Web som en del af deres internationale aktiviteter, fundet gennem omtale i nyhedsmedier i 1996 (Rask & Skræm, 1997b, Bilag 4). Beskrivelserne (Rask & Skræm, 1997b, Bilag 6) af de 43 virksomheder blev foretaget på baggrund af deres hjemmesider. Undersøgelsesprocessen fulgte en
hermeneutisk spiral, hvor virksomhederne 1. Brochuren, hvor den karakteristiske handling for virksomhedens vedkommende er informering, og hvor virksomheden for\ enter, at kunden tilegner sig denne information og derefter eventu- elt kontakter
virksomheden. Virksomhedcns Z. Håndbogen, hvor den karakteristiske handling for virksomhedens vedkommende er vejledning på et problems mulige løsninger i relation til virksomhedens ydelse, og at virksomheden forventer, at kunden får en øget tilfredshed med virksomheden. Virksomhedens internationaliseringsproees søges styrket ved en aflastning af virksomheden, således at en øget internationalisering er mulig uden at kunden føler, at virksomheden er "langt væk". 3. Handelspladsen, hvor den karakteristiske handling for virksomhedens vedkommende er opfordring. Virksomheden gør det muligt for kunden at få adgang til virksomhedens produkter og serviceydelser, og virksomheden forventer, at kunden anvender denne mulighed. Virksomhedens internationaliseringsproces søges styrket ved, at hjemmesiden skaber en international handelsplads. Således er virksomhedens markedsmuligheder ikke bundet til virksomhedens geografiske placering (Rask & Skræm, 1997b, kap. 6). Navnene Brochuren, Hdndbogen og Handelspladsen er valgt udfra analogier fra den "fysiske" verden, da disse analogier for kommunikation beskri\rer de forskellige muligheder for interaktion vasldig godt. Det skal dog her nsevnes, at dette ikke ma misforstas saledes, at virksomhederne blot er sorteret i "gammelkendte" kasser. Dette ville vaere en fejltolkning, da Web jo netop giver nogle nye muligheder for interaktion mellem saslger og kober. (jrunden til at Side 45
Brochuren har fået
denne betegnelse, er, Denne opdeling af virksomhedernes hjemmesider er dannet uden fundament i eksisterende typologier, men det er interessant teressantat bemærke sammenfaldet med (Quelch & Klein, 1996) som betegner de tre typer: "Information", "Support", "Service and transactions", samt (Hoffman & Novak, 1995) og
(Peters, 1998) der bruger Virksomhedens interaktion set i et longitudinalt perspektivI nogle sammenhænge siger man, at et års udvikling på Internettet svarer til 7 års udvikling i traditionel forstand. Dette kunne signalere, at virksomhederne er mere ambitiøse og aggressive mht. til deres internationale markedsføring på Web sammenlignet med traditionelle markeder. Eftersom vi har
undersøgt de 43 danske Side 46
virksomheder tre gange i alt, er der basis for at diskutere virksomhedernes udvikling i forhold til de tre interaktionstyper over en længere periode. 'labellen herunder beskriver vores syn på virksomhedernes placering i interaktionstyperne Brochuren, Håndbogen og Handelspladsen i november 1996, samt hvilke ændringer der var foretaget i Oktober 1997 og Juli 1998. Man kan læse i tabellen, hvilken interaktionstype hver enkelt virksomhed tilhørte i 1996, og hvilken interaktionstype de tilhørte i de efterfølgende to undersøgelser. Hvis der ikke er angivet noget bogstav er der ikke sket nogle nævneværdige ændringer. Æn- dringssymbolerne
skal læses således: B = virksomheden
er på det undersøgte Å = virksomheden
er på det undersøgte H = virksomheden
er på det undersøgte I =at virksomheden
ikke længere har internationale O = at
virksomhedens eksistens på Web er K = at
virksomheden er blevet opkøbt Den anden
undersøgelse i oktober 1997 ![]() Tabel 1: De 43 virksomheder sammenfattet ide tre interaktionstyper. Henvisninger til virksomhederne findes pa http:/lwww.i4.auc.dk/rasklLe9Bl Side 47
virksomhed intensiverede interaktionsmulighedernepå hjemmesiden og to virksomhedermindskede intensiteten afinteraktionsmulighederne.Den ene af disse to virksomheder gik endda fra at have Handelspladsensom interaktionstype til at foretrækkeBrochuren i stedet. Den anden undersøgelse fra juli 1998 viser en anderledes forandringsproces, idet en del flere virksomheder har intensiveret deres interaktionsmuligheder. Således har tre virksomheder øget deres intensitet af interaktionsmulighederne fra værende Brochuren til at vasre Handbogen. En enkel virksomhed har endda taget et storre spring idet den har asndret interaktionstypen fra at vasre en Brochure til nu at vasre en Handelsplads. Samtidig har yderligere to virksomheder nu Handelspladsen som interaktionstype. Bortset fra de to virksomheder, som er ophort, har kun en enkelt mindsket intensiteten af interaktionen. Der tegner sig et billede af, at virksomheder øger deres intensitet i interaktionen med små skridt. Dette er en naturlig konsekvens af, at disse interaktionstyper opererer med to former for læreprocesser. Dels kundens
læring om virksomheden og kunden. Betydningen af learning-by-doing og learning-by-interacting varierer i intensitet og interaktionsmønster fra interaktionstype til interaktionstype. Kompleksiteten af disse læreprocesser varierer meget fra virksomhed til virksomhed, men det kan være afgørende at forstå disse og tilnærme sig en interaktionstype som resulterer i en sammenhæng mellem intensiteten på hjemmesiden og virksomhedens såvel som kundens læring. Vi vil derfor i det følgende forsøge at kommentere og reflektere over betydningen af at have én interaktionstype frem for en anden, så det tydeliggøres, hvad interaktionstyperne kræver af virksomheden. Interaktionstyperne stiller kravDe tre
interaktionstyper adskiller sig fra Automatisering og formalisering. Når Web anvendes til international markedsføring sker der en større eller mindre grad af automatisering og formalisering af de processer, som involverer personer uden for organisationen, dvs. processer der er fokuseret på interaktionen med markedspladsen. Der sker en automatisering, da Web teknologien varetager opgaver tidligere udført af virksomhedens medarbejdere, da kunden selv kan re- Side 48
kvirere information og ydelser fra virksomheden. For at dette kan ske er det nodvendigt med enforma/isering, der resulterer i veldefinerede processer, da interaktionen med markedspladsen skal kunne varetages af en "dum" maskine, som hjaelper en person, der ikke er en formel del af virksomheden. Integration. For at denne automatisering kan finde sted, ændres virksomhedens behov for integration. Overvejelser omkring virksomhedens hjemmeside, når der skal udføres opgaver som opdatering, forbedring, vedligeholdelse og markedsføring af hjemmesiden kan nu komme til at involvere flere parter, hvilket fordrer integration. Med integration menes således graden af samarbejde og forståelse mellem de enkelte funktioner der bidrager til indhold af, og svarer på respons fra virksomhedens hjemmeside. Evaluering.
Når virksomheden igangsætter Ovenstaende rassonnement danner aksa udgangspunkt for refleksion over interaktionstypernes krav til virksomheden i forhold til automatisering, formalisering, integration og evaluering. BrochurenBrochurens
karakteristiske handlingsmuligheder Automatisering
og formalisering. Brochuren Side 49
& Skraem, 1997a, p. 10-11). Derfor ma virksomheden overveje, hvorledes den bedst far sit budskab igennem ved anvendelse af denne tekstform, saledes at virksomheden redefinerer de processer, der er gasldende ved den normale rutinemasssige formidling af information. Integration.
Brochurens automatiserede Evaluering.
Kunder der tager kontakt til toder kan samlet
vasre med til at give et Samlet set vil
international markedsføring HåndbogenHåndbogens karakteristiske handlingsmuligheder er for virksomhedens vedkommende vejledning på et problems mulige løsninger i relation til virksomhedens ydelse, hvor det forventes, at kunden oplever en øget tilfredshed med virksomheden. Resultatet er en aflastning af virksomheden, således at en øget internationalisering er mulig uden at kunden føler, at virksomheden er "langt væk". Denne interaktionstype fordrer følgende krav: Automatisering og formalisering. I gruppen af virksomheder ved interaktionstypen Håndbogen anvendes Web til at automatisere store dele af virksomhedens kundekontakt i forbindelse med support, lokalisering af forhandlere og medarbejdere og produktkonfigurationer. Kundens problemer, der før søgtes løst ved at kontakte virksomhedens medarbejdere pr. telefon eller brev søges nu løst ved at formalisere disse processer ved anvendelse af databaser, da håndbogen ofte indeholder informationer, Side 50
der tit skal opdateres. Samtidig er
vedligeholdelse Integration.
For virksomheder med Håndbogen Evaluering. Det er centralt at foretage vurderinger af, hvordan virksomheden bliver aflastet ift. indsatsen. Det vil sige en sammenstilling af kundens forespørgsler og virksomhedens ressourceforbrug til at give respons set i forhold til det ressourceforbrug, som ville have vseret tilfasldet, h\is kommunikationen ikke var foregaet \ ia Web. I lerudover er det centralt at evaluere, hvordan Webaktiviteterne pavirker kundernes tilfredshed med virksomheden, om kunden f*oler, at der er tasttere relationer til kunderne, og at kunden er mere loyal overfor virksomheden. Samlet set vil international markedsføring på Web i denne interaktionstype aflaste virksomhedens i ft. kundekontakten ved, at marketing fsalgsfunktionen koordinerer indsatsen sammen med udvalgte kompetencecentre i virksomheden med målet at skabe større og tættere relationer til kunden via øget kundetilfredshed og loyalitet. denne proces er delvist automatiseret, kan det lade sig gøre med end mindre ressourcebelastning end tidligere. HandelspladsenHandelspladsens
karakteristiske handlingsmuligheder Automatisering og formalisering. Som navnet siger vil automatiseringen ved interaktionstypen Handelspladsen fokusere på de processer, der kan relateres til salg af virksomhedens produkter og serviceydelser. Afhængigt af typerne af produktet/serviceydelsen kan denne proces fuldt eller delvist automatiseres. F.eks. vil en software virksomhed, avis eller andre virksomheder, som laver Side 51
produkter, der kan
digitaliseres, kunne kan variere kraftigt fra land til land. Samlet er automatisering og formaliscring en kompliceret affasre, nar virksomheden vil anvende Web til international Integration.
Integration fokuserer på samarbejdet Evaluering.
Når der er tale om en Handelsplads, Side 52
ifm. hjemmesiden, hermed bliver dct muligt, at skabe endnu flere markedsmuligheder, der ikke er afhasngig af geografiske afstande. Samlet set er I landelspladsen en interaktionstype med meget intensiv interaktion, da det omfatter hele virksomhedens og alle dens proeesser i retning mod at skabe et salg. Heri ligger en del tavs viden som oftest bliver taget for givet. Samtidig vil en bestrasbelse pa automatisering og formalisering af disse proeesser skabe nye proeesser. En gentienkning af virksomheden vil derfor ofte vitre nodvendig (Quelch & Klein, 1996, Rask & Skrtem, 1997b, p. 1). AfslutningFormålet med denne artikel har været at skabe muligheden for et fælles sprog i henhold til at fastlægge en situationsbestemt interaktionstype for international markedsføring på Web med fokus på begreber for forståelse af udfordringerne og mulighederne heri. Interaktionstyperne kan bruges som udgangspunkt for skabelse eller revurdering af virksomhedens hjemmeside. De kan ligeledes anvendes til at vurdere kunders, konkurrenters og leverandørers hjemmesider. Dette vil give en ide om "standarden" for international markedsføring i en given virksomheds branche. I forbindelse med konkurrentanalyser foretaget på Web, giver interaktionstyperne en nyttig typologi for de indhentede informationer. Dette kan give en indsigt i en konkurrents evne til at håndtere ny teknologi, samt dens evne til at gentænke en situation og udvikle sig med udgangspunkt i situationen. Uanset om formålet
er at vurdere egen Når interaktionstyperne anvendes bedes man huske på, at aspektet omkring forholdet mellem kundens og virksomhedens læring ikke er belyst i tilstrækkelig grad. Man kunne for eksempel forestille sig, at denne læring varierer mellem forskellige lande- branche-, organisationssåvel som professionskulturer. (Kuada & Gullestrup, 1997, Lundvall, 1988, Pavitt, 1984). Diskussionen omkring det teknologiske fundament for hjemmesiden er ligeledes ikke berørt. Dette kræver yderligere empiri. Endelig opfordres journalister til at øge værdien af deres "link stories", - artikler baseret på en Web adresse, hvor artiklen oftest bare beskriver, hvad man kan gøre på den givne hjemmeside. Håbet er, at interaktionstypernekan give journalister et Side 53
fundament for
perspektiverende beskrivelseraf SummaryA group of Danish firms used the World Wide Web in their international marketing activities from 1996 until 1998. This article identifies the three types of interaction they used for their Web profiles: the Brochure, the Manual and the Shop. Hopefully this way of illustrating the activities and the related concepts will enable firms to find the type of interaction best suited for their international marketing activities on the Web. Reflections are offered of the demands raised by the individual interaction types in relation to automation, formalisation, integration and assessment. The conclusion is that the three interaction types reflect the challenges and opportunities in the use of the Web for ma?~keting, primarily in an international perspective, but that they can also be used as input for national Web marketing activities. Noter 1 Morten Rask erCand. mere, Ph.D. stipendiat, International I Tirksomhedsokonomi ved Instititt for Satnfundsudviklin« og Planlcegning, Aalborg Universitet, rask@i4.auc.dk. http:llwww.i4.auc.dklraskl Ph.D. projekt: Internet base ret integration af international markedsforing og -analyse. 2 Niels Jakob Buch er Dataingeniør, Ph.D. stipendiat, Institutfor Erhvervsstudier, Aalborg Universitet, njb@busi ness.auc.dk. Http: f/wzvw.business.auc.dk/~njb/ Niels Jakob Buch 's Ph.D. projekt er fokuseret på anvendelse og design af informationsteknologi til markedsanalyse, specielt med henblik på at revurdere den eksisterende begrebslige model for Marketing Informations Systemer (MkIS) i lyset af elektroniske markeder og relationsmarkedsføring. 3 Disse tanker er udviklet sammen med adjunkt A lian Næs Gjerding, Aalborg Universitet. LitteraturKncroth, B.: Hur
miiter man "vackert". Akademilitteratur, Fast, \l.:
Internationalisering og organisering som social
Hoffman, D.1,.
& Novak, T.P.: Commercial Scenarios Hoffman, D.1,. & Novak, T.P.: Marketing in Hypermedia Computer-Mediated Environments Conceptual Foundations, Journal ofMarketing, 60(July), pp. 50-68, Hoffman, D.L.
&; Novak, T.P.: A New Marketing Paradigm Kuada, J. cv Gullestrup, H.: Cultural Categories and Profiles: A Framework for Studying Individuals' Behaviour in Organizations, Working Paper Series no. 24, Aalborg l'niversitet: Center for Internationale Studier, Lundx all, 8.-A.: Innovation as an interactive process: from user-producer interaction to the national system of innovation, in: G. Dosi, C. Freeman, R. Nelson, G. Silverberg 6v 1,. Soete (Fds) Technical Change and Economic 'Theory (London, Pinter Publishers), 1988. Mandelli, A.: The Internet and the New Media: Mass Communication for Relationship Marketing, 26 th EM AC Conference: Marketing: Progress, Prospects, Perspectives, 1997. Pavitt, K.:
Sectoral paptterns of technical change: Peters, L.: The
interactive media: one-to-one, but Quelch, J.A.
& Klein, L.R.: The Internet and International
Rask, M.: Små og mellemstore virksomheder som vindere eller tabere i økonomiens globalisering, NEP-pub/ikation no. 2, Aalborg l'niversitet: Center for Internationale Studier, 1997. Rask, M.:
Internettet i eksportens tjeneste, NEP-pttb Rask, M. & Skræm, K.: Informationssøgning på World Wide Web, Study Materials Series no. 10, Aalborg Universitet: Center for Internationale Studier, 1997a. Rask, M. &
Skræm, K.: International Markedsføring på Strandskov, J.: Typer af internationalt orienterede danske virksomheder: Nogle analyseresultater, Eksporten under omvurdering, Bind2. København: Danmarks Sparekasseforening, 1998. Sørensen, 0.J.:
Internationaliseringsprogrammer: Facts, |