Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 62 (1998) 1Holistiske regnskaber - set i topledelsens perspektivHvis virksomheden har en flot videnkapital, vil finansieringen ikke vaere noget problem Af Flemming Bligaard Pedersen Side 89
ResuméNdr vi ved,
at medarbejderne er virksomhedens Virksomhedens formål og udfordringDen klassiske opfattelse af, at en virksomhed har til formål at skabe indtjening til ejerne (kapitalisterne) og brød på bordet for medarbejderne (proletarerne) har de fleste jo nok opgivet nu til fordel for mere moderne opfattelser. En sådan nutidig
opfattelse er, at: • Virksomheder er sociale fænomener, som er skabt af mennesker med det formål at realisere menneskelige behov og at skabe værdier gennem et fællesskab såvel mellem ejere og medarbejdere som med kunderne. Udformningen af en virksomheds holdninger og strategier er i bund og grund en vedvarende proces, der går ud på at definere, prioritere, organisere, opnå og revurdere mål for virksomhedens præstationer. I denne forbindelse er det vigtigt, at ledel- Side 90
sen lytter til virksomhedens interessenter. Succeserne opnås ved at identificere de præstationsniveauer, der har indvirkning på disse gruppers forøgede tilfredshed. Virksomhedens opbygning af interessenternes tilfredshedsniveauer foregår dog ikke uden en vis gensidig indflydelse og påvirkning. Medarbejdernes tilfredshed udfordres af kravene til virksomhedens konkurrenceevne og indtjeningsmål, hvis realisering påvirker ejernes tilfredshed. Og ejernes tilfredshed udfordres af samfundets krav om minimering af eksempelvis virksomhedens miljøbelastning af omgivelserne. Virksomhedens udfordring kan herved illustreres som vist på figur 1. Virksomheden står over for "Produktivitetsudfordringen" med dens konkurrencekrav afledt af stigende globalisering, problemerne med lav vækst på traditionelle markeder og en næsten hæsblæsende teknologisk udvikling samtidig med, at medarbejdere, arbejdere,kunder og samfund møder op med "Den sociale udfordring" og de heri indbyggede forøgede omkostninger udtrykt som socialkrav, etikkrav og miljøkrav. Svaret på udfordringen er en fokusering på den menneskelige værditilvækst. Alle virksomheder vil på grund af den hurtigt fremadskridende globalisering skulle møde de samme produktivitetskrav, vil have adgang til den samme teknologi over hele verden og vil - med tiden - stå over for de samme samfundskrav til miljøbevidsthed og sociale sikkerhedsnet for medarbejderne. Så den eneste variable konkurrenceparameter er menneskene i virksomheden. Det er her, der skal satses, det er her, forskellen skal etableres i relation til konkurrenterne. Når således kunderne og effekten på omverdenen er i fokus i relation til virksomhedens eksterne interessenter, må virksomheden derfor nødvendigvis internt ![]() Figl. Side 91
fokusere på
medarbejderne og deres kompetencer Holistisk ledelseBortset fra
kærlighed er ledelse vel det Nar vi her skal analysere selve ledelsesbegrebet nasrmere, er det vel rimeligt indledningsvist at soge at definere, hvad der tales om. Traditionelt og grundlaeggende er opfattelsen, at: • Ledelse er en
personligt praeget aktivitet, For at opna storre klarhed og for at undga nogle af de misforstaelser, som stammer fra sammenblanding af begreberne i ledelseslitteraturen, kan vi tilfoje folgende uddybende • Ledelse
omfatter en passende blanding • Forvaltning (management) er udovelse af administrative arbejdsopgaver baseret pa eksempelvis en viden om okonomi, planlaegningsdiscipliner og projektstyring. • Lederskab (leadership) er den i ledelse indgaende personligt prasgede interaktion mellem mennesker baseret eksempelvis pa personlighed, folelser, vasrdiopfyldelse og kommunikation. For yderligere at illustrere de to vigtige grundelementer i ledelsesbegrebet, kan vi opstille en liste over sammenhørende, beskrivende underelementer. Underelementerne ternetjener dels til en yderligere uddybning af indholdet i henholdsvis forvaltningen og lederskabet, men også som en sammenstilling af begreberne, som viser ligheder og forskelle ved sammenligning linie for linie: LEDERSKAB:
FORVALTNING:
Vision Plan Motivation
Kontrol Beslutsomhed
Igangsættelse
Handlekraft
Koordinering
Netværk Organisation
Kommunikation
Information
Involvering
Styring Integration
Administration
Af listen ses tydeligt, at lederskabet indeholder de delelementer, som bærer det personligt prægede, mens forvaltningsdelen omfatter de mekanistiske og værktøjsprægede Det ligger i øvrigt i selve resultatkravet i definitionen på ledelsesbegrebet, at man løbende kan og skal stræbe efter at forbedre både lederskabet og forvaltningssiden. Med denne afklaring af selve ledelsesbegrebet, kan vi bevæge os til omtalen af det, vi kalder det holistiske ledelsesprincip. Hermed menes en præciseret, "forædlet" ledelsesform, som er baseret på det holistiske menneskesyn og på en holistisk virksomhedsopfattelse, og som specielt fokuserer på forbedringer og den vægt, der skal lægges på lederskabet i relation til forvaltningen i ledelsesprocessen. Oplistet i korte udsagn bliver holistisk ledelse altså karakteriseret ved følgende: Et helhedsorienteret, vasrdibaseret ledelsesprincip, hvor der fokuseres pa alle virksomhedens vasrdier og pa lederskabet i ledelsen. Side 92
• Sætter mennesket i centrum gennem etablering af et samarbejde baseret på gensidigt personligt ansvar og myndighed - altså et "partnerskab". • Bygger på motivation gennem klart formulerede mål og rammer for alle medarbejdere i stedet for på kontrol og sanktioner. • Værner om den
enkeltes personlige • Tilstræber
løbende forbedringer gennem delsesprincip, der bør danne udgangspunkt for ledelsens interaktion med virksomhedens vigtigste ressource - medarbejderne. Holistisk regnskabBaseret på indholdet i de foranstående afsnit er det så en indlysende slutning, at der er behov for en anden "regnskabsaflaeggelse" laeggelse"end den traditionelle i en virksomhed, der onsker at arbejde efter tankegangen i holistisk ledelse. Der fremstar i hvert fald to klare hovedargumenter: ![]() Figur 2. • Traditionelle okonomisystemer maler alene omkostningerne samt den skabte pengevasrdi. I den holistiske virksomhed er der behov for et balanceret regnskab (Eng.: Balanced Score-card), som identificerer og vurderer alle de ledelsesomrader, der genererer fremtidig vasrdi. • Deter et integreretled i det holistiske ledelsesprincip systematisk at gennemlobe den iterative proces gennem faserne: planlasgning (budgettering), gennemforelse (drift), resultatopgorelse (regnskab) for alle de ledelsesomrader, som indgar i virksomheden. Det sidstnævnte argument, der omhandler det gentagne fasegennemløb, hvor resultatet af det forrige gennemløb tjener som planlægningsgrundlag for den følgende cyklus, dækker over den proces, som i andre sammenhænge betegnes "den rationelle cirkel", se figur 2. Side 93
For så vidt angår det første argument, er det klart, at der ikke findes et enkelt dækkende mål (eksempelvis penge), der opsummerer alle de parametre, som har betydning for skabelse af fremtidig værdi. Det betyder dog ikke, at der nu skal foretages et ukontrollabelt antal målinger. I forbindelse med et holistisk regnskab vælger virksomheden for hvert ledelsesområde et sæt målinger, der kan spore nøglefaktorerne for det pågældende område. Den enkelte
virksomhed skal således Med henvisning
til den virksomhedsmodel, Der er derfor behov for en grundig analyse som grundlag for opstillingen af regnskabsparametrene eller fokuspunkterne, som vi benævner dem. Og der bør ligeledes, hvor det er muligt, ved brug af statistiske stiskemetoder i resultatanalysen tilstræbes et overblik over korrelation og influens mellem de forskellige parametre, så der bliver klarhed over, hvad der resulterer i tilfredshed hos virksomhedens interessenter, samt over relationen mellem årsag og virkning. På grund af fokuspunkternes forskelligartede karakter, vil der dog naturligvis altid optræde et bredt spektrum af forskellige målemetoder, lige fra præcise, kvantitative optællinger over statistiske metoder til simple kvalitative vurderinger. Behovet for
helhedsregnskaber som Etisk regnskab
Miljøregnskab
Grønt regnskab
Socialt regnskab
Samfundsøkonomisk regnskab
Videnregnskab
Som det ses ved sammenligning med den i næste afsnit opstillede virksomhedsmodel, er alle disse forslag indeholdt i helhedsmodellen. Problemet med de ovenfor anførte regnskabsforslag set isoleret er den fragmentering af den samlede virksomhed, som de lægger op til. Hver for sig er forslagene naturligvis gode og nødvendige, men helheden og koordinationen tabes. Derfor er det nødvendigt, at alle disse regnskaber samles under en fælles paraply for den enkelte virksomhed, altså i et holistisk regnskab som ovenfor beskrevet. Kun på den måde kan både medarbejdere og ledelse få et balan- Side 94
ceret forhold til alle de ledelsesområder og fokuspunkter, man skal forholde sig til i arbejdet med ledelsen og udviklingen af en moderne virksomhed. Vor definition af
det holistisk regnskab bliver Den periodiske opgorelse over udviklingen i alle virksomhedens ledelsesomrader, der danner udgangspunkt for planlaegningen (budgetteringen) af de ledelsestiltag og det ressourceforbrug, som gennemfort i den folgende periode skal fore virksomheden frem mod de opstillede Det holistiske
regnskab er således et af de VirksomhedsmodelDet ovenfor præsenterede holistiske ledelsesprincip fordrer som nævnt en helhedsbaseret virksomhedsopfattelse. Vi har valgt at basere vort arbejde på den virksomhedsmodel og -opfattelse, som stammer fra "den europæiske total-kvalitetsmodel". Med et par mindre tilpasninger til virksomhedens specifikke forhold, bliver vor holistiske virksomhedsmodel som illustreret på figur 3. Indholdet i
modellens "kasser" benævner Det er værd at
bemærke, at de linier, ![]() Figur 3 Side 95
i resultatet. Jo
højere niveau virksomheden Formålet med at opstille den holistiske virksomhedsmodel &v grundlæggende at skabe et overblik for medarbejdere og ledelse over strukturen og objekterne i det daglige samarbejde. Eller sagt på en anden måde: at skabe et værktøj til brug for prioriteringen af den systematiske og løbende forbedringsindsats inden for alle de ledelsesområder, som har betydning for virksomhedens fortsatte udvikling. Meningen er, at
alle organisatoriske enheder Viden - det vigtigste aktivEn ting, der er værd at bemærke på figur 3, er, at i denne virksomhedsmodel er opgørelsen af virksomhedens "intellektuelle kapital" en del af opgørelsen af ressourcerne i virksomheden, både for så vidt angår den humane som den strukturelle del. Den intellektuelle kapital er altså ikke et resultatmål her, men en del af virksomhedens midler - en andel af aktiverne. Alligevel taler vi om "videnregnskabet", som altså består af
opgørelsen af virksomhedens Virksomhedens
vidensystem består af Fokuspunkterne i
den humane del af vidensystemet Formel
uddannelse Sprog Efteruddannelse
Mobilitet
Erfaring
fnationalt, internationalt Erfaring
fprojekttyper, projektledelse Rolleerfaringer
fledelse, salg, udvikling Sociale
kvalifikationer Engagement
fsamarbejde/formidling Medarbejdergruppens
aldersprofil Videnregnskabet
vil som nævnt typisk AfslutningI fremtidens
virksomheder er den menneskeligeværditilvækst Side 96
både for
medarbejdernes vedkommende, For at kunne gøre
dette, må man sikre Med henblik pa at
opna en afbalanceret I topledelsens perspektiv er den væsentligste sentligsteressource - det væsentligste aktiv - i det holistiske regnskab: virksomhedens intellektuelle kapital. Videnregnskabet må derfor videreudvikles og opprioriteres i de fleste virksomheder i forhold til i dag, hvor det er forsømt i forhold til det økonomiske regnskab. Hvis virksomheden i fremtiden har en flot videnkapital, både hvad angår den humane såvel som den strukturelle del, vil finansieringen af virksomheden ikke være noget problem! SummaryWhen we know that the employees are the most important company resource, then it would be odd if we did not put them and their competences into focus in our accounts. After all, the accounts are an important element in the management process, and as such, in communication, internal and external. We simply have to remember to balance this point of view against all other fields of interest also to be considered, so that we keep a holistic view of our management. LitteraturDen Danske model
for selvevaluering 1997. Den |