Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 57 (1993) 4Indgår fødevareemballagens functions- og miljøegenskaber i forbrugernes købsovervejelser?Forbrugeme er Ikke bevidste om embailagens miljomaesslge egenskaber. Af Tino Bech-Larsen Side 223
ResuméAfsætningsøkonomis!: forskning har hidtil primært beskæftiget sig med emballagens funktion som opmærksomhedskaber og kvalitetsindikator. Men emballagen er også en nødvendig betingelse for opbevaring, tilberedning og anvendelse af mange fødevareprodukter. Og tom emballage udgør en væsentlig del af husholdningernes affaldsproduktion. Undersøgelser har vist, at forbrugerne, på det generelle plan associerer emballage med miljøproblemer (Holland 1986). Men endnu findes der ingen undersøgelser, derpå tilfredsstillende vis har af dækket betydningen af emballagens miljø- og funktionsegenskaber i indkøbssituationen. Denne artikel beskriver en forståelsesramme for emballagens indflydelse på købsovervejelserne, samt refererer resultaterne af en eksplorativ undersøgelse (57 butiksinterviews og 12 uddybende interviews). Undersøgelserne tager udgangspunkt i et sæt af produkter (ketchup, sennep, remoulade og mayonnaise), der hver for sig er kendetegnet ved et homogent indhold og en heterogen Resultaterne af undersøgelserne forstærker antagelsen om, at forbrugerne på det generelle plan associerer emballage med miljøproblemer. Men resultaterne indikerer også at forbrugerne ikke er bevidste om emballagens miljømæssige egenskaber, når de køber ind. Emballagens funktionelle egenskaber har derimod en betydelig indflydelse på købsovervejelserne. Side 224
IndledningEmballageaffald
er en meget synlig konsekvens En anden konsekvens af projiceringen er, at forbrugerne, når de spørges om deres generelle holdning til emballage, sjældent er opmærksomme på emballagens positive miljømæssige og funktionelle konsekvenser (Stern 1981). Som eksempler på sådanne konsekvenser kan nævnes: konservering, minimering af madspild samt bekvemmelighed ved håndtering og madlavning. Markedsføringslitteraturen, f.eks. (Bagozzi 1986), (Koder 1991), definerer emballagen som perifer i fht. produktets kerneegenskaber. Perifere produktegenskaber kan enten »udvide« produktet i forhold til forbrugerens forventninger, eller de kan indgå som en del af forbrugerens forventninger til produktet. Perifere egenskaber som udvider produktet i fht. forventningerne, kan både være symbolske og funktionelle. Perifere produktegenskaber kan også opdeles efter om de tilfredsstiller behov, som er relaterede til produktets kerneegenskaber, eller ikke relaterede behov. Mange funktionelle emballageegenskaber (f.eks. holdbarhed og hygiejne) er komplementære til og nødvendige for tilfredsstillelsen af de behov, som er forbrugerens egentlige motivation for at købe en fødevare. Det er derfor sandsynligt, at forbrugeren har vænnet sig til mange af de funktionelle egenskaber og derfor forventer, at de er tilstede (Stern 1981). Emballagens kommunikative egenskaber udnyttes derimod ofte til at differentiere og udvide produktet i fht. forbrugerens forventninger. Ligeledes er det sandsynligt, at emballagens miljøegenskaber kan udvide produktet (positivt eller negativt) i forhold til forbrugerens forventninger. Dette skyldes, at den brede opmærksomhed omkring miljøegenskaberne er et relativt nyt fænomen. Og at miljøegenskaberne primært vedrører behov, der ikke er relaterede til de behov, som tilfredsstilles af fødevarens kerneegenskaber. Forbrugeren har
mulighed for at vurdere Emballage og afsætningsøkonomiskEmballagen er en
nødvendig forudsætning for, Side 225
ternes funktionsduelighed og for en effektiv kommunikation af deres identitet og kvalitet (Nickels og Jolson 1976). Det kan derfor undre, at emballagen hidtil har ført en skyggetilværelse inden for markedsøkonomisk forskning og undervisning. Således indeholder de gængse lærebøger i markedsføringsledelse mindre end tre sider om emballage, (f.eks. Bagozzi 1986; Koder 1991). En mulig forklaring på forskningens nedprioritering af emballagen er, at det er vanskeligt at placere emballagen i fire-P typologien. Således står »Verpackungim Spannungsfeldvon Werbung und Produktpolitik« (Hansen 1986). At emballagen både fungerer som medie og som en del af produktet betyder, at den ikke kan placeres entydigt i fht. de traditionelle afsætningsøkonomiske Emballagens
betydning som medie og kvalitetsindikator Den voksende opmærksomhed omkring emballagens miljøkonsekvenser har imidlertid bevirket, at forbrugerforskere i flere europæiske lande er begyndt at interessere sig for emnet. Undersøgelser af Holland m.fl. (1989) indikerer, at tyske forbrugere betragter emballagen som overflødig og associerer den med miljøproblemer. I Holland fandt van Dam & van Trijp (1992), at forbrugerne nok tænker over miljøegenskaberne, egenskaberne,men at de også i høj grad er opmærksomme på emballagens positive funktionelle En sandsynlig forklaring på de forskellige resultater er, at de spørgsmål, som de respektive undersøgelser stiller til respondenterne, er forskellige mht. generaliserings- og abstraktionsniveau. I den tyske undersøgelse blev respondenterne udspurgt om den generelle holdning til emballage. I den hollandske blev respondenterne præsenteret for et sortiment af emballager og derefter bedt om at angive vigtige egenskaber ved emballagerne. En forståelsesramme for forbrugeradfærd og emballageHansen (1986) foreslår, at emballagerelateret forbrugeradfærd beskrives i en tre-fase model: Anskaffelse, anvendelse og bortskaffelse. Emballagens forskellige egenskaber opdeles efter, om de er mest relevante i købsfasen, i brugsfasen eller i bortskaffelsesfasen. I overensstemmelse hermed kan emballagens egenskaber grupperes i tre hovedkategorier: Kommunikation, funktion og renovation. De kommunikative egenskaber vedrører emballagens evne til at påvirke og vejlede forbrugeren, primært i anskaffelsesfasen, men også i anvendelses- og bortskaffelsesfaserne. Funktionsegenskaberne er emballagekarakteristika, der har praktiske konsekvenser i relation til forbrugerens hjemtransport og anvendelse af produktet. Og renovationsegenskaberne vedrører forbrugerens oplevelse af emballagens konsekvenser i bortskaffelsesfasen. Det er empirisk
bekræftet, at forbrugernes Side 226
mål og værdier (f.eks. Balderjahn 1986; Wimmer1986). Dette er i overensstemmelse med, at forbrugerne, jvf. afsnit 2, opfatter emballagensom overflødig, og at: de angiver emballagereduktionsom et adfærdsmål, når de spørges på det generelle plan, men samtidig sætter pris på emballagens tidsbesparende funktionelle egenskaber, når de udspørges på det produktspecifikkeplan. Forskellen kan illustreres, såfremt forbrugernes beslutningsproces betragtes som et hierarki af generelle mål, mere specifikke attituder og konkrete handlinger (Pieters 1990). De generelle mål er sjældent præsente i handlingsfasen, hvor forbrugernes opmærksomhed primært er rettet mod handlingens kortsigtede økonomiske og bekvemmelighedsrelaterede omkostninger. Dette skyldes bl.a., at den konkrete handlingssituation kræver, at forbrugeren koncentrerer en stor del af sin informationsbehandlingskapacitet omkring perceptuelle og motoriske opgaver (Vallacher og Wegner 1985). Forbrugeren er derfor sjældent bevidst om sine abstrakte adfærdsmål i selve handlingssituationen. Dette betyder dog ikke nødvendigvis, at miljøegenskaberne er uden indflydelse på den konkrete adfærd. Hansen (1986) påpeger således, at forbrugernes erfaringer med anvendelse og bortskaffelse emballagen kan påvirke købsbeslutningen. De generelle overvejelser vedrørende miljøegenskaberne kan f.eks. påvirke etableringen af det sæt produkter, som forbrugeren opfatter som alternativer. Et eksempel herpå er en forbruger, der i bortskaffelsesfasen gentagne gange irriteres over en plasticflaskes miljømæssige egenskaber, og derfor, på det abstrakte niveau, beslutter sig for fremover kun at købe det
pågældende produkt i glasemballage. I de folgende
kobssituationer vil fbrbrugeren Det er imidlertid
ikke sikkert, at forbrugeren I de tilfælde, hvor dissonansen mellem funktions - og miljøegenskaber faktisk kommer til udtryk, er der heller ingen garanti for, at forbrugeren vælger at handle i overensstemmelse med sine
miljørelaterede opfattelser. Dissonansoplevelsen Design af en eksplorativ emballageundersøgelseDen forståelsesramme, som er beskrevet i forrige afsnit integrerer emballagens funktionelle og miljømæssige betydning og illustrerer, hvorledes miljørelaterede erfaringer kan påvirke forbrugerens adfærd i en konkret valgsituation. Forståelsesrammen anvendes derfor som udgangspunkt for den eksplorative undersøgelse. Formålet med
undersøgelsen er at afklare, Side 227
mæssigtatstille
spørgsmålene om emballage En konsekvens af diskussionen i forrige afsnit er, at en undersøgelse af emballagens betydning for købsovervejelserne bør tage udgangspunkt i det lavest mulige abstraktionsniveau. Dette indebærer, at undersøgelsen skal foregå i en naturlig kontekst. Det blev således valgt at foretage interviewene umiddelbart efter, at respondenterne havde valgt et produkt fra en supermarkedshylde. I forrige afsnit blev der argumenteret for, at forbrugerne associerer emballagens miljøegenskaber med generelle mål og værdier. Kortvarige og produktspecifikke butiksinterview åbner derfor ikke tilstrækkelig mulighed for en afklaring af betydningen af eventuelle miljøovervejelser. Af denne grund blev det valgt at supplere butiksinterviewene med uddybende interviews med en gruppe af de personer, som blev interviewet i butikken. På denne måde blev forbindelsen til den observerede adfærd opretholdt. De uddybende interviews foregik på informanternes Betegnelserne respondenter og informanter refererer i det følgende til de personer der deltog i henholdsvis butiksinterviewene og de uddybende Butiksinterviewenes gennemførelse og resultaterInterviewene blev gennemført i fire supermarkeder i fire områder i Århus, hvis naturlige opland varierer væsentligt mht. socioøkonomisk status og boligform. Undersøgelsesobjekterne er
ketchup, mayonnaise, 57 forbrugere, fordelt på 4 supermarkeder, blev interviewet, umiddelbart efter, at de havde valgt et produkt. Følgende spørgeguide blev anvendt: 1) Nu så jeg, at
du tog X (mærke) Y (produkt, 2) Køber du
altid den samme? 5) Hvilke ting
får dig til at foretrække den? Hvis respondenten nævnte en emballageegenskab, blev han fhun spurgt om villigheden til at deltage i et uddybende interview. I tilfælde af uvillighed, eller hvis respondenten ikke nævnte en emballageegenskab i forbindelse med de 5 første spørgsmål, blev interviewet fortsat med henholdsvis punkt 6 og 7: 6) Tasnker du
over emballagen, nar du kober Y? 7) Taenker du pa
om Y-emballagen betyder noget Side 228
Afslutningsvist blev
respondenten bedt om at angive Nedenstående
tabel indeholder de valgkriterier, Det fremgår af
tabellen, at 22 af de 57 respondenter ![]() Tabel 1: Antal respondenter pr. valgkriterium Smag og
emballageegenskaber nævnes omtrent I forhold til
Hansens (1986) emballageegenskabs-typologi, De 35 respondenter, der ikke havde omtalt emballagen, blev spurgt direkte, om den havde betydning for forbrugsvalget. 17 svarede positivt. 2 af de 17 nævnte i denne forbindelse emballagens Der resterede herefter 33 respondenter, som ikke havde omtalt emballagens miljøegenskaber. På en direkte forespørgsel om betydningen af disse egenskaber svarede 14, at de har betydning. Når miljøegenskabernes betydning først angives på en direkte forespørgsel, kan det være et resultat af emnets sociale følsomhed. Men det kan også skyldes en manglende kobling mellem (abstrakte) miljøholdninger og (konkret) produktvalg, jvf. tidligere. Gennemførelse og resultater af de uddybende interviewsAf de 22 respondenter, som spontant nævnte emballagen i butiksundersøgelsen var der 15, som var villige til at deltage i et uddybende interview. Der blev gennemført 12 interviews. Designet af de
uddybende interviews er Ud over at give en dybere indsigt i miljøegenskabernes betydning for købsbeslutningen i det hele taget, giver interviewene mulighed for uddybende spørgsmål vedrørende de em- Side 229
ballageegenskaber, som
informanterne har angivet Derfor var udgangspunktet for det uddybende interview det produkt, som informanten havde valgt i forbindelse med butiksinterviewet. Efter nogle indledende spørgsmål vedrørende dette produkt, blev informanten præsenteret for et sortiment af forskelligt emballerede produkter af den samme type. Først efter en række spørgsmål vedrørende produktsortimentet, blev informanten spurgt eksplicit om emballagens indflydelse på produktpræferencen. Intervieweren spurgte generelt om emballagens indflydelse, og nævnte ikke emballagens miljøegenskaber. Tabellen nedenfor viser, hvor mange af informanterne, der nævnte emballagens funktionelle, kommunikative og renovationsmæssige egenskaber i forbindelse med de tre interviewafsnit, der er beskrevet ovenfor. Som det fremgår af tabel 2, var der flere af de 12 informanter, der nævnte mere end en egenskabstype i forbindelse med det interviewafsnit, der tog udgangspunkt i et sortiment af produkter. ![]() Tabel 2: Antal informanter der omtaler emballagegenskaber for det produkt de valgte i butikken, for et sortiment og for eksplicitte spørgsmål om emb. Det fremgår af tabel 2, at informanternes opmærksomhed primært er rettet mod emballagens funktionelle egenskaber. Da informanterne er udvalgt, fordi de nævnte emballagen i butiksinterviewet, er det ikke overraskende, at 11 ud af 12 informanter omtaler funktionsegenskaberne. Eftersom der gik ca. tre uger fra butiksinterviewet til det uddybende interview, må det formodes, at de fleste informanter har glemt, hvad de sagde i butiksinterviewet. I butikken blev informanterne således ikke gjort opmærksom på årsagen til, at de blev udvalgt til uddybende interview. På den baggrund kan ovenstående resultat ses som en bekræftelse af, at emballagens funktionelle egenskaber har en væsentlig betydning for købet af de produkter, der indgik i undersøgelserne. Undersøgelsens resultater (tabel 2) indikerer, at informanterne kun er opmærksomme på emballagens miljøegenskaber, når et udvalg af forskellige emballager præsenteres. Dette er i god overensstemmelse med, at miljøegenskaber er abstrakte og relative (Henion 1976), mens funktionsegenskaberne øjensynligt opfattes som mere absolutte og produktspecifikke. At kommunikationsegenskaberne også er relative, illustrerer disse egenskabers funktion i relation til skabelse af opmærksomhed og positionering. Fem af de seks informanter (tabel 2) der nævner emballagens miljøkonsekvenser, omtaler i samme forbindelse besværet med affaldsbortskaffelsen. Dette resultat indikerer, at det ofte er i bortskaffelsesfasen, at forbrugerne er opmærksomme på emballagens miljøkonsekvenser. Side 230
Der var færre udsagn vedrørende emballagens miljøegenskaber end forventet. Informanterne blev f.eks. spurgt på følgende måde: »Nu viljeg gerne have, at vi snakker lidt mere om emballagen, hvad synes duf.eks. om returflasken sammenlignet med de øvrige emballager« Flere svar var af typen: -»det er irriterende, at man skal betale pant« I »den er tung og uhandy«/»det er et bøvl, at man skal have den med tilbage til butikken«. Disse svar
illustrerer konflikten mellem miljøvenlighed For de 6 informanter, der omtalte miljøegenskaberne, søgtes det uddybet, hvordan miljøegenskaberne indgår i købsovervejelserne. Og det søgtes afklaret, hvilke indikatorer informanterne anvender som grundlag for at vurdere en emballages miljøegenskaber. De miljøegenskaber, som blev nævnt i det uddybende interview vedrørte genbrug, nedbrydelighed, ressourceforbrug, afbrændingsproblemer og materiale. Som forventet blev plastic generelt betragtet som miljøskadeligt og glas som miljøvenligt. I relation til de nævnte miljøkonsekvenser kom informanterne også ind på en række afhjælpningsmetoder. Hyppigst nævnt var indsamlingssystemerne til glasemballage. De 6 informanter,
der selv kom ind på emballagens Det samlede
indtryk var, at informanterne AfslutningDen foreliggende
artikel er udarbejdet på På grund af undersøgelsens manglende repræsentativitet mht. både forbrugere og fødevarer, er det vigtigt at understrege, at resultaterne skal opfattes som indikatorer for underliggende Det har ikke været intentionen at indhente generaliserbare data. Formålet har været at eksplorere alle de aspekter af emballage, som vedrører de tre forbrugsfaser (anskaffelse, brug og bortskaffelse). I anskaffelsesfasen (butiksinterviewet) er de funktionelle emballageegenskaber tilsyneladende af stor betydning, mens respondenterne ikke er opmærksomme på emballagens miljøegenskaber. I det uddybende interview, hvor brugs- og bortskaffelsesfaserne blev undersøgt, var der ligeledes stor opmærksomhed omkring funktionsegenskaberne. Men halvdelen af informanterne i det uddybende interview var også opmærksomme på emballagens miljøegenskaber. At abstrakte miljøovervejelser vedrørende emballagen tilsyneladende ikke giver sig udtryki konkrete købsbeslutninger, kan være en konsekvens af, at forbrugeren ikke associerer Side 231
miljøovervejelserne med konkrete
købsbeslutninger.Men SummarySo far, marketing research has primarily treated the function of packaging as a creator of attention and an indicator of quality. But the packaging is also a necessary element in the storing, preparation and use of many food products. And empties are a substantial part of household waste. Studies have
shown that consumers, in general, The results of the study strengthen the supposition that consumers generally associate packaging with environmental problems. However, the results also indicate that consumers are not aware of the environmental properties of the packaging. The functional properties of the packaging, however, greatly influence buying motives. LitteraturArndt, J..Reflections on research in consumer behaviour. In: 8.8. Andersson (Ed.) Advances in Consumer Research. Ohio: ACR, 213-221, Bagozzi, R.P.:
Principles of marketing Balderjahn, I.:
Das umweltbewusste Banks, S.: The measurement of the effect of a new packaging material upon preference and sales. Journal of Business 23, 71-80, 1950. Bonner, G.P.:
Product attributes and Brown, R.L.:
Wrapper influence Dichter, E.: Das Image der Verpackung. Bolligen: Pack 12 Sekretariat, c fo Ritter Marketing AG, 1981. Dichtl, E. & Thomas, U.: Der Einsatz des Conjoint Measurement im Rahmen der Verpackungsmarktforschung. Marketing ZFP 8, 27-33, Festinger, L.: A
theory of cognitive Hansen, U.:
Verpackung undKonsumentenverhalten. Henion, K.E.:
Ecological marketing. Holland, H.: Verpackungsvermeidung und Wiederverwertung. Mainz: Arbeitsgemeinschaft Verpackung und Umwelt, 1989. Kotler, P.:
Marketing management. Mcdaniel, C. & R.C. Baker.: Food Packaging and the Perception of Product Quality. Journal of Marketing, 41, 57-58,1977. Miaoulis, G. og D'Amato, N.: Consumer confusion and trademark infringement. Journal of Marketing, 42, 48-55, 1978. Nickels, W.G. & Jolson, M.A.: Packaging The fifth P in the marketing mix? Advanced Management Journal 41, 13-21, 1976. Pieters, R.:
Changing our mind Rathje, W: Once
and future landfills. Ronis, D.L., Yates, J.F. & Kirscht, J.P.: Attitudes, Decisions, and Habits as Determinants of repeated Behaviour. I: Pratkanis, A.R.; Hillsdale, A.G. & Breckler, S.J. (Eds)., Attitude structure and function. Greenwald, NJ.:
Lawrence Stern, W.:
Handbook of package design Stokes, R.C.: The effects of price, package design, and brand familiarity on perceivedguality. In: J. Jacoby, & Olson, J.C. (Eds.) Perceived Quality. MA.: Lexington, 1985. Thøgersen, J.: Fødevareinnovation og Emballage - Miljøkonsekvenser og Forbrugerreaktioner. Institut for Markedsøkonomi, Handelshøjskolen i Århus: MAPP arbejdspapir nr. 2, 1992. Urban, G.L. & Hausser, J.R.: Design and marketing of new products. Englewood Cliffs, NJ.: Prentice Hall, 1989. Vallacher, R.R.
& Wegner, D.M.: van Dam, Y.K. & van Trijp, H.C.M.: Consumer Perceptions of product packaging and packaged products. Working paper presented at the EMAC Conference, Århus May 1992. Amsterdam, Agricultural University Wageningen, 1992. Wimmer, F: Umweltbewusstsein und konsumrelevante einstellungen und verhaltensweisen. Frankfurt: Campus, Wind, Y.J.:
Product policy. Reading, |