Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 37 (1973) 3Sikkerhedsbeholdninger og sikkerhedstiderMange firmaer anvender i dag avancerede lagerstyringssystemer, der fastlægger sikkerhedsbeholdningerne for råvarer og halvfabrikata, således at der på en økonomisk fordelagtig måde opnås en nærmere fastlagt grad af sikkerhed mod materialemangler i tilknytning til forbrugssvingninger og leveringstidssvingninger. I de samme firmaer indlægger man tillige på rent intuitiv basis sikkerhedstider i produktions gennemløb splanerne for at sikre de nødvendige køer af arbejde foran de enkelte arbejdsoperationer. For sikkerhedstidernes vedkommende støtter man sig ofte på tommelfingerregler, iøvrigt uden at tage hensyn til, at sikkerhedsbeholdninger og sikkerhedstider til en vis grad er konvertible, og at en økonomisk optimal løsning vil forudsætte, at lagre og igangværende arbejde betragtes under et. Dette indebærer, at man opnår en dårlig afstemning mellem på den ene side lagre og igangværende arbejde og på den anden side den fleksibilitet, der er påkrævet under hensyntagen til svingningerne i produktionsbudgetter, produktionskapacitet og leveringstider fra underleverandører. En økonomisk optimal bestemmelse af sikkerhederne i en produktionsplan under hensyn til samtlige aktuelle forhold er næppe mulig. Det er imidlertid, som det fremgår af nærværende artikel i visse situationer muligt at bestemme sikkerhederne på en måde, der giver en leveringsevne (eller en produktionsøkonomi), der er langt bedre end det, der opnås på intuitiv basis. Af Steen Eriksen *) & Mogens Lindhard **) Side 145
*) Civilingeniør, konsulent i virksomhedsledelse. **) Civiløkonom, civilingeniør, konsulent i virksomhedsledelse. Side 146
1. Fastlæggelsen af sikkerhedsbeholdninger og sikkerhedstiderEn stor del af
den operationsanalytiske litteratur har gennem årene
beskæftiget Som et resultat
heraf indeholder alle større standard-edb-systemer i dag
Som en modsætning hertil står den intuitive fastlæggelse af sikkerhedstider (eller slack), der foregår i forbindelse med opstilling af produktionsplaner og netværksplaner. De traditionelle edb-systemer overlader her brugeren at skønne over i hvilket omfang
deter mere okonomisk at erstatte sikkerhedsbeholdninger
Dette er
bemærkelsesværdigt, ikke mindst fordi igangværende
arbejde Overgang fra sikkerhedsbeholdningcr til sikkerhedstiderDen traditionelle
anvendelse af sikkerhedsbeholdninger (eller
stødpudebeholdninger) at opfange merforbrug hidrarende fra uventede ordreforogelser (f. eks. forarsaget af forogelser i produktionsbudgetterne) og at klare behovet fra produktionen i tilfaslde af uventede forlaengelser i de planlagte leveringstider. Ved overgang til
anvendelsen af sikkerhedstider opnås at en stigning i
et produktionsbudget kan imodekommes gennem Sikkerhedstiderne
kan altså (i en situation som den beskrevne) erstatte
Side 147
Hertil kommer så
det meget væsentlige, at anvendelsen af sikkerhedstider
![]() Figur 1. Anvendes
sikkerhedstider kan man således nøjes med at lagre
Anvendes sikkerhedstider har man endvidere en større sandsynlighed for, at »reservebeholdningerne« er så store, at de kan imødekomme det ønskede lagerudtræk ( ved anvendelsen af sikkerhedsbeholdninger vil man ikke sjældent opleve, at der ikke er en fuld ordrestørrelse på lager). Anvender man
sikkerhedstider har man endelig mulighed for at
Side 148
sikring af
produktionsmasssig fleksibilitet, til sikring af
leveringstidsoverholdelse Overvejer man at
gå igang med en systematisk indførelse af
sikkerhedstider sikkerhedstider til sikring af salgsmasssig fleksibilitet og sikkerhedstider til sikring af leveringstidsoverholdelse trods uundgaelige svingninger i leverandorernes leveringstider, i belastning og i produktionskapacitet og til sikring af de nodvendige koer af arbejde foran de enkelte arbejdspladser. I det følgende
skal disse to områder omtales nærmere. 3. Sikkerhedstider til sikring af salgsmæssig fleksibilitetDet er normalt enhver salgsafdelings ønske med kort varsel at kunne revidere de budgetter, der er lagt for den fremtidige produktion. Forekomsten af sådanne revisioner kræver produktionsmæssig fleksibilitet. En sådan fleksibilitet kan opnås ved, at man i produktionsafdelingen opbygger lagre af råvarer, halvfabrikata og undersamlinger i overensstemmelse med hidtidige erfaringer. Fleksibiliteten kan også fremkomme ved, at man fra salgsafdelingens side i første fase mere eller mindre skønsmæssigt overbudgetterer sine krav til produktionen (således at der gennemføres store indkøb af råvarer og startes en betydelig halvfabrikatafremstilling) og dernæst i anden fase (umiddelbart forud for slutmontagerne) nedsætter produktionsbudgetterne til det, der anses for nødvendigt. Den første metode indebærer, at beregningen af reserverne baseres på produktionstal, der måske er 6-8 måneder gamle og slet ikke svarer til de nu opstillede budgetter, der skal dække salget f. eks. 12-16 måneder frem. Der må derfor arbejdes med meget store sikkerhedsbeholdninger uden, at der sikres en tilsvarende grad af fleksibilitet. Den anden metode
fører i de tilfælde, hvor man i salgsafdelingen
Hertil kommer, at
man for fællesvarer opnår en betydelig overbudgettering
gennem anvendelse
af sasrlige budgetterings- og registreringsprincipper,
Side 149
gennem en formel
fastlæggelse af størrelsen af den ønskede fleksibilitet
gennem en særlig
nettobehovsberegningsteknik. 3.1. Principper for registering af produktionsbudgetter og budgetafvigelseForudsætningen for, at man på en økonomisk rimelig måde kan opretholde en forud fastlagt leveringsevne, er tilstedeværelsen af hensigtsmæssige principper for registrering af budgetter og budgetfejl. Hensyntagen til aktuelle budgetter og budgetfejl er således forudsætningen for, at man ved materialeinddækningen kan sikre en vis nærmere specificeret sandsynlighed for, at produktionen netop har tilstrækkelige materialer til rådighed. Et eksempel på en
tilrettelæggelse af arbejdet med budgetopstilling og
3.2. Størrelsen af den ønskede fleksibilitetDe nødvendige
krav til lager- og produktionsstyringen må fastlægges
dels til storrelsen af de gennemsnitlige
salgsforskydninger og Denne
fastlæggelse kan ske ved hjælp af simulation, idet
ledelsen herigennem 3.3. Indlægning af sikkerhedstider i nettobehovsberegningenØnsker man at
imødekomme en række specifikke krav om salgsmæssig
Side 150
sikkerhedstider
indlægges i gennemløbsplaner under hensyntagen (sml. appendix
a). De nødvendige
reserver fremkommer altså ved, at der altid disponeres
4. Sikkerhedstider til sikring af produktionens leveringstidsoverholdelseI det typiske
montageværksted kan opståede forsinkelser som regel
Bestræbelserne på at afbøde sådanne forsinkelser omfatter ud over indførelsen af systemer til kapacitetsbelastning og detailstyring også regler til fastlæggelsen af gennemløbstider i produktionen (bl. a. gennem indlægning af vente- og køtider foran de enkelte arbejdspladser). 4.1. Gennemløbstidens bestanddeleGennemløbstiden
for en færdigvare under job shop produktion bestemmes
Ventetiderne kan her opfattes som de tider, hvor samhørende komponenter gennemsnitlig vil vente på hinanden for at man med den ønskede grad af sikkerhed og på en økonomisk måde kan regne med, at hele sættet er til stede ved det planlagte produktionstidspunkt. Køtiden kan
opfattes som tidsrummet forud for det planlagte
produktionstidspunkt, Køtiderne skal
sikre, at mængden af operationsklart arbejde er af en
omkostninger til
maskin- og operatorventetid pa grund af mangel lageromkostninger på
grund af arbejde ventende i køen. 4.2. Traditionel fastlæggelse af vente- og køtiderFastlæggelsen
af vente- og køtider foregår i praksis sædvanligvis ud
Side 151
Selv hvor man under udnyttelsen af arelange erfaringer har Sogt at kombinere de to metoder bedst muligt, er resultatet sasdvanligvis, at der bindes alt for store belob i igangvasrende arbejde og lagre uden at der ievrigt opnas en saerlig hOJ grad af leveringssikkerhed. 4.3. Rationel fastlæggelse af vente- og køtiderStørrelsen af den
nødvendige kø af ventende arbejde foran de enkelte
storrelsen af
svingningerne i arbejdspladsens kapacitet,
størrelsen af svingningerne i mængden af arbejde pr. ordre. En økonomisk optimal fastlæggelse af sikkerhedstider til sikring af de formål, der tilgodeses gennem køtiderne er - på grund af beregningsarbejdets omfang - næppe praktisk gennemførlig, hvor der er tale om et større produktionsnetværk. Betragter man
alene problematikken omkring et komponentsæt, der
Tilsvarende
forhold gør sig gældende, hvor man betragter 2
komponenter I det følgende
gennemgås disse forhold nærmere, a)
Sikkerhedstider for parallelle komponenter Ønsker man en sandsynlighed på f. eks. 0,125 for, at en given montage, hvori der indgår 3 lagerførte komponenter, hvis lagerbevægelser er nogenlunde uafhængige, kan blive påbegyndt uden forsinkelser hidrørende fra lagermangler, kan dette ske ved at alle 3 lagerkomponenter sikres en gennemsnitlig leveringssandsynlighed på 0,5 idet ![]() Dette forhold kan
illustreres, som vist på efterfølgende figur, hvor
Side 152
![]() Figur 2, Antager vi, at
Fi(t) er en normalfordeling, og at der ikke anvendes
![]() Vi vil altså kun kunne starte 12V2 % af montagerne rettidigt. Ønsker vi et serviceniveau af størrelsen pl,p1, så ses af figuren, at dette kan opnås, hvis det planlægges, at samtlige komponenter i gennemsnit leveres Ts uger før montagen skal starte. Der skal altså anvendes sikkerhedstiden Ts for samtlige komponenter. Det er imidlertid
uøkonomisk at anvende de samme sikkerhedstider for
Sikkerhedstiderne
bestemmes derfor individuelt, således at
lageromkostningerne De
lageromkostninger, der skal medregnes, omfatter summen
af de
lageromkostninger, der er forbundet med opretholdelsen
af sikkerhedsbeholdningerne de
ekstraomkostninger, der opstar i tilfaslde af
forsinkelser, f. eks. Anses det ikke
for muligt direkte at bestemme størrelsen af
ekstraomkostningernei Side 153
staende lagerkapital pa en sadan made, ae der opnas en maksimal sandsynlighed for, at den eller de montage(r), hvori de enkelte komponenterskal indga, kan pabegyndes uden forsinkelser hidrorende fra lagermangler. Dette kan
udtrykkes matematisk på følgende måde: ![]() (1) hvor kx er den kapital,
der er bundet i lagre af komponent nr. x. Sandsynligheden
for at montagen kan starte uden forsinkelser ![]() (2) hvor px er
sandsynligheden for at komponent nr. x vil være til
stede, En korrekt
løsning på dette problem er vist i appendix b. Den viste løsning kræver dog en iterativ bestemmelse. Ønsker man at anvende en hurtigere metode, kan man som vist i (ref. 2) gennem en simpel mangelomkostningsmetode opnå resultater, der ligger rimelig nær det optimale. b)
Sikkerhedstider for komponenter i serie For to komponenter i serie kunne man overveje at fastlægge sikkerhedstiderne således, at omkostningerne ved lagringen minimeres, samtidigt med, at der opnås en bestemt sandsynlighed for rettidig færdiggørelse. Som vist i
appendix c vil en sådan fastlæggelse medføre, at
sikkerhedstiderne En sådan løsning vil dog ikke være tilfredsstillende ved jobshop og serieproduktion. Her må man af hensyn til uundgåelige svingninger i produktionskapaciteten og i periodebelastningen opretholde en kø af arbejde foran de enkelte arbejdspladser af en bestemt størrelse. Denne størelse bestemmes principielt således, at der opnås en økonomisk balance mellem grænseomkostningerne ved at have
større eller mindre mængder grænseomkostninger ved mere
eller mindre tabstid, fordi der Side 154
En optimal
bestemmelse af sikkerhedstider pr. komponent og
førleveringstider arbejdsmængden i
køen kan yde den ønskede service overfor maskingruppen,
der opnås det
ønskede serviceniveau for færdigvaren og Dette kræver beregningsoperationer, der er uigennemførlige i praksis. Den fundne løsning, der tilsigter at samle sikkerhedstiderne på øverste niveau, kan imidlertid lede os frem til en økonomisk hensigtsmæssig fordeling af sikkerhedstiderne i et produktionsnetværk. En hensigtsmæssig
løsning vil således kunne nås ved at sikre Denne
fastlæggelse af sikkerhedstiderne kunne evt. ske ved at
anvende ![]() Figur 3 Side 155
Som det vil ses
af foranstående figur, giver dette højst uensartede
serviceniveauer, En jævn
ordretilgang med heraf følgende begrænsninger i kravene
til Der anvendes
samme mangelomkostning for samtlige komponenter Mangelomkostningerne, der anvendes på niveauerne under topniveauet fastlægges uafhængigt for hver maskingruppe således, at de enkelte komponentsæt får samme sandsynlighed for leveringstidsoverholdelse (samme serviceniveau) og således, at den gennemsnitlige
mængde af ventende arbejde netop tilfredsstiller
5. EksempelEn økonomisk
optimal bestemmelse af samtlige sikkerhedstider i en
Det er imidlertid
muligt at bestemme sikkerhedstiderne på en måde, Efterfølgende
eksempel fra en større dansk virksomhed illustrerer
Resultatet er opnået gennem anvendelsen af simuleringsmodellen SISU, der giver mulighed for at sammenligne de servicemæssige og de økonomiske konsekvenser af alternative metoder til fastlæggelse af stødpudebeholdninger og sikkerhedstider under forudsætning af, at den salgsmæssige fleksibilitet placeres alene på færdigvarelageret. ![]() Side 156
Som det vil ses
af oversigten kan der opnås enten en
forogelse af sandsynligheden for rettidig f£erdiggorelse
Herudover vil der
kunne opnås en reduktion af genanskaffelsestiden.
1) Der åbnes mulighed for med en uændret investering i igangværende arbejde at opnå en kraftig forbedring i mulighederne for at kunne starte rettidigt på operationer og montager og for at blive rettidigt færdig. 2) Der åbnes mulighed for en automatisk kontrol af, hvor store forsinkelser, der uden særlige foranstaltninger kan forventes opfanget af de sikkerhedstider, der er indlagt i styklistestrukturernes enkelte grene. Dette indebærer, at mængden af alarmer, specialundersøgelser og særaktioner, f. eks. i forbindelse med leveringstidsforlængelser fra leverandørerne kan begrænses til de steder, der virkelig bliver kritiske. 3) Der åbnes mulighed for en automatisk udarbejdelse af gennemløbsplaner for færdigvarer og mellemprodukter, således at det f. eks. kan bestemmes, hvilke varer, der evt. bør lagerføres, for at gennemløbstiderne kan reduceres et vist antal uger. 4) Der åbnes mulighed for at anvende prioriteringsreglen: »Mindst slack først«. Denne regel indebærer, at der gives prioritet til de grene i produktionsnetværket, hvori de samlede sikkerhedstider frem til leveringsterminen er mindst. Dette svarer til en maksimering af leveringssikkerheden for færdigvarerne. Indførelsen af
sikkerhedstider må iøvrigt betragtes som et værdifuldt
Litteratur:1. Oddvar Eikeri:
-»Gennemløbstiden« Itz. Prod uks/ons teknisk
Forskningsinstitutt. 2. Mogens
lindhard: -»Slack, glapp, sltekketid eller tidsreserve.a
Erhvervsøkonomisk Appendix a Eksempel på principper der sikrer salgsmæssig fleksibilitet1. Registrering af produktionsbudgetter og budgetfejlI et firma, hvor
færdigvarerne er beslægtede såvel i materiale-,
produktions a)
Budgetopstilling og budgetrevision Færdigvareudførelser, der er
beslægtet i materiale-, produktions- og Der opstilles og
vedligeholdes langsigtede forbudgetter for hver
færdigvaregruppe, Der foretages manuelt en rullende budgetrevision af forbudgetter, mellembudgetter og slutbudgetter samtidig med, at der på de fastlagte overgangstidspunkter foretages en opdeling af forbudgetterne i mellembudgetter og af mellembudgetterne i slutbudgetter. Baggrunden for denne budgetteringsform er dels ønsket om at begrænse omfanget af det arbejde, der pålægges salgsafdelingen og dels erfaringerne med, at en salgsafdelingen ved opstilling af mere langsigtede prognoser vil arbejde sikrere jo flere salgsmæssigt beslægtede varenumre, der kan betragtes samlet, (sml. figur 4). b) Kontrol med
sammenscetningen af sal get pr. f&rdigvaretype
Der foretages en løbende registrering af salget af de enkelte færdigvareudførelser inden for hver færdigvaretype og hver færdigvaregruppe. Registreringerne anvendes herefter til beregning dels af de gennemsnitlige færdigvareprocentfordelinger pr. type og pr. gruppe og dels af standardafvigelserne på procentfordelingerne. Der foretages en løbende registrering af størrelsen af de budgetændringer,der forekommer f. eks. ved opdeling af forbudgetter for en færdigvaregruppei mellembudgetter pr. færdigvaretype og senere ved opdelingenaf budgetterne for færdigvaretyperne i slutbudgetter pr. færdigvareudførelse.Registreringerne digvareudførelse.Registreringerneanvendes
herefter til beregning af 2. Størrelsen af den ønskede fleksibilitetLedelsens
ønsker om salgsmæssig fleksibilitet kan (efter
gennemførelsenaf af forskellige
krav kan bedømmes) resultere i fastlæggelsen af krav af
Produktionen skal (i perioder hvor der ikke er tale om generelle konjunkturstigninger) ved overgang fra forbudgetter til mellembudgetter umiddelbart kunne opfange budgetsendringer og procentforskydninger i 98 % af alle tilfslde, dog min. 20 %. Produktionen skal ved overgang fra mellembudgetterne til slutbudgetter pa tilsvarende vis umiddelbart kunne opfange budgetasndringer og procentforskydninger i 98 % af alle tilfadde, dog min. 10 %. Produktionen skal
kunne opfange generelle produktionsstigninger
Der indlsegges
endelig visse nasrmere specificerede
sikkerhedsbeholdninger, De skitserede
krav er operationelle og vil direkte kunne anvendes i
den ![]() Figur 4. 3. Indlægning af sikkerhedstider i nettobehovsberegningenFor at sikre en
korrekt indlægning af sikkerhedstider i
nettobehovsberegningen at for-, mellem-
og slutbudgetter konverteres til totalbudgetter for
at de opstillede
budgetter konverteres til færdigvareordrer, at der for hver fjerdigvareordre fastlasgges en sikkerhedstid baseret pa de akkumulerede vasrdier for standardafvigelserne pa periodeforbruget ud til ordretidspunktet og pa den onskede sikkerhedsfaktor (henholdsvis pa de stillede minimumskrav til produktionsstigning for sa vidt dette krav krasver en storre sikkerhedstid), at de saledes periode for periode nyplacerede fserdigvareordrer anvendes som grundlag for en disponering, der er baseret pa en total nedbrydning for hver periode (og pi en lobende sletning af alle ordrer uden for genanskaffelsestiden). De nødvendige
reserver fremkommer altså ved, at der altid disponeres
Ønsker man at
undgå, at der for de mest gængse fællesvarer opbygges
Størrelsen af disse stødpudebeholdninger kan - for så vidt der er tale om varer, der er fælles for en hel færdigvaregruppe - fastlægges gennemen specialberegning. Denne specialberegning, der er baseret på nedbrydningen af en gennemsnitsvare i færdigvaregruppen, sikrer, at man kun dækker sig ind for de relativt mindre budgetsvingninger, der konstateres (eller kræves imødekommet) for færdigvaregrupperne. Principielt kan man også for fællesvarernes vedkommende anvende sikkerhedstider, idet man kan undgå de store unødvendige reserver gennem forskydning af ordrerne i tilfælde af overlapning. En sådan metode
kræver dog dels en specialnedbrydning, hvor de
konstaterede ![]() FigurS. ![]() Figur 6. Appendix b Sikkerhedstider for parallelle komponenterSikkerhedstiderne for en gruppe komponenter, der skal indgå samtidigt i en montage, bør principielt bestemmes således, at lageromkostningerne minimeres samtidigt med at den ønskede sandsynlighed for rettidig start (det ønskede serviceniveau) netop opnås. De
lageromkostninger, der skal medregnes, omfatter de egentlige
lageromkostninger, der er forbundet med opretholdelsen
ringen i sikkerhedstiden og dels fra den lagring, der skyldes anvendelsen af ordrestorrelser storre end det aktuelle behov) og de ekstraomkostninger, der opstar i tilfadde af forsinkelser, f. eks. i form af ekstra lageromkostninger for de komponenter, der ma vente til de forsinkede komponenter nar frem. Anses det ikke for muligt direkte at bestemme størrelsen af ekstraomkostningerne i forbindelse med forsinkelser, kan målsætningen formuleres på den måde, at det gælder om at fordele den til rådighed stående lagerkapital på en sådan måde, at der opnås maksimal sandsynlighed for, at den eller de montage(r), hvori de enkelte komponenter skal indgå, kan påbegyndes uden forsinkelser hidrørende fra lagermangler. Dette kan udtrykkes matematisk på følgende måde: Den i lageret af
komponenter bundne kapital ![]() (1) hvor ki er den kapital,
der er bundet i lagre af komponent nr. i. Sandsynligheden
for at montagen kan starte uden forsinkelser ![]() (2) hvor |3j er
sandsynligheden for at komponent nr. i vil være til
stede, således (1) og (2)(2) kan
omformes på følgende måde ![]() (la) hvor a; er standardafvigelsen pa. leveringstiden for komponent nr. i, A.; er den optimale lagersikkerhedsfaktor for komponent nr. i og Q er omkostningerne ved at lagre 1 eksemplar af komponent nr. i i 1 tidsenhed. ![]() (2a) hvor <P (ki) er
værdien af normerede sumfunktion for
leveringstidssvingningerne Minimering af
KLKL ved konstant (3 foretages nu ved hjælp af
Lagrange's ![]() ![]() hvor a er
konstant. Heraf fås
følgende udtryk, der tillader en iterativ bestemmelse af
de ![]() (3) ![]() (4) ![]() (5) Ønsker man at
undgå en iterativ bestemmelse, kan man som vist i (ref.
Der skal her mindes om, at man i PERT-metoden anvender den regel, at gennemsnitligt tidsforbrug og spredning ved parallelle aktiviteter alene bestemmes ud fra den aktivitet, der er længst. PERT-metodens stærkt forenklede fremgangsmåde medfører, at det beregnede tidsforbrug (thk) bliver for kort, så snart produktionsaktiviteterne »overlapper« hinanden, (sml. hosstående skitse). ![]() Figur 7. Appendix c Sikkerhedstider for komponenter i serieFor to
komponenter i serie kan man overveje, at fastlægge
sikkerhedstidernesåledes, med, at der
opnas en bestemt sandsynlighed for rettidig
fasrdiggorelse er Disse krav er
opfyldt, når Omkostninger for
komponenternes lagring i sikkerhedstiden ![]() (1) Serviceniveau for
øverste komponent: ![]() (2) ax (henh. a2) er
standardafvigelsen pa genanskaffelsestiden for Ai (^2) er den
anvendte sikkerhedsfaktor for den nederste (henh.
Q (henh. C2) er
omkostningerne ved at lagre den nederste (sml. figur 8).
Det forudsættes
her, at ![]() hvor cr12 er den del
af standardafvigelsen pa genanskaffelsestiden for
O-20 er den del
af standardafvigelsen pa genanskaffelsestiden for
Herefter kan (1)
og (2) skrives som ![]() Disse betingelser
er opfyldt, nar ![]() Hvis <r2Or20 =0 fas
![]() (3) hvor ![]() Dette udtryk er
afbildet på figur 9. Af figuren ses,
at X 2X2 i så godt som alle tilfælde bør være væsentligt
Den fundne
læsning angiver således, at sikkerhedstiderne og dermed
En tilsvarende
løsning fås, hvis den øverste artikel fremstilles på
basis Dette resultat er som nævnt baseret på forudsætningen om, at der kan regnes med en konstant produktionskapacitet og en konstant periodebelastning, således at der ikke er behov for bestemte stødpudebeholdninger af arbejde foran de enkelte arbejdspladser. Denne
forudsætning er imidlertid ikke opfyldt ved job-shop og
serieproduktion. ![]() FigurS. ![]() Figur 9. |