Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 34 (1970)Slack, glapp, slække tid eller tidsreserve.Mogens Lindhard * Fastlæggelsen af
hensigtsmæssige slack (slækketider eller tidsreserver)
Fastlæggelsen
foregår dog normalt på intuitiv basis uden forsøg på en
omkostningerne til
de tids- og lagerreserver der indlægges ved de
de opnåede
slutserviceniveauer, d. v. s. de opnåede sandsynligheder
Manglen på systematiske metoder vil - som det fremgår af efterfølgende artikel - føre til, at man udnytter den kapital, der er bundet i igangværende arbejde, særdeles dårligt, henholdsvis ai: man pådrager sig unødvendig store omkostninger til forcering. Artiklen tager sit
udgangspunkt i den traditionelle produktionsplanlægning
*) Konsulent i virksomhedsledelse, civiløkonom og civilingeniør. **) Visse problemer omkring standardafvigelserne på tidsgennemløbet er behandlet i "Application of a Technique for Research and Development Program Evaluation" af Malcolm, D. G. Roseboom, C. E. Clark and Fazar, W. i Operations Research, Vol. 7 (1959). The use of the compound Poisson in Pert af William H. Parks and Kenneth D. Ramsing. Management Science. Vol. 15. No, 8, April 1969. Man kommer dog ikke ind på de økonomiske konsekvenser af større eller mindre slack eller på den påvirkning; af aktiviteterne langs den kritiske vej, der hidrører fra eventuelle forsinkelser af tilstødende normalt ikke-kritiske aktiviteter. Side 22
Optimale gennemløbstider ved produktionsplanlægning.I. Produktionsstyring og prioriteringsregler.I det typiske
montageværksted kan opståede forsinkelser som regel
føres En enkelt del, der forsinkes i et foregående værksted, f. eks. på grund af kapacitetsmangel, værktøjshavari eller i et bevidst forsøg på at opnå besparelser gennem familiefremstilling, vil holde alle øvrige dele i montagen Bestræbelserne på
at afbøde sådanne forsinkelser omfatter indførelsen
I disse systemer
udgør prioriteringsregler for de enkelte deloperationer
Prioriteringsreglerne kan
grupperes på følgende måde: 1.
Prioriteringsregler ved planlægning af ordregennemløbet
forud for 1.1 Regler for
gennemløbstider og startterminer under forudsætning
1.2 Regler i
forbindelse med belastningsudjævning. 1.3 Regler af
hensyn til familiefremstilling. 2.
Prioriteringsregler ved detailplanlægning efter ordrens
igangsætning 2.1 Regler for
forsinkede operationer og ordrer. 2.2 Regler for
belastningsudjævning. 2.3 Regler af
hensyn til familiefremstilling. Der er i de seneste år offentliggjort en del artikler om prioriteringsregler. Det fremgår heraf, at der foregår en del forsøgs- og forskningsarbejde for at finde frem til hensigtsmæssige prioriteringsregler i både belastnings- og detailplanlægningen. I de artikler, jeg har set, går man dog ud fra antagelsen om, at de under punkt 1.1 nævnte regler for gennemløbstider og startterminer er tilfredsstillende og iøvrigt ligger forud for arbejdet med prioriteringsreglerne. I det følgende er der set bort fra denne antagelse, og der er opstillet en model, der bestemmer gennemløbstiderne således, at man - under forudsætning af tilstrækkelig kapacitet - opnår den bedst mulige leveringsevne under anvendelse af den mindst mulige kapacitet. Side 23
Ved sammenligning
medi traditionelle regler er det herefter konstateret,
Den udarbejdede model vil iøvrigt kunne anvendes., uanset om man råder over en fuldstændig belastriingsoversigt over alle vigtigere bearbejdningsgrupper, og uanset om man anvender mere eller mindre avancerede prioriteringsregler eller ej.*) II. Regler for gennemløbstider og startterminer under forudsætning af tilstrækkelig kapacitet.Gennemløbstiden
for en færdigvare under job shop produktion bestemmes
Planlaegningstid
(incl. papirtid). 1. Ventetid og køtid.Blandt ovenstående
deltider er det især fastlæggelsen af kø- og ventetiden,
1.1 Teoretisk bestemmelse.Køtiden foran de enkelte bearbejdnings- og montageoperationer skal principielt fastlægges således, at der opnås en passende ligevægt mellem omkostninger til maskin- og operatør ventetid på. grund af mangel på arbejde og omkostninger til igangværende arbejde ventende i køen. Ved fastlæggelsen
af den nævnte ligevægt må man klare tre væsentlige
For det første må
der tages hensyn til, at ikke hele mængden af
igangværende Køen omfatter
*) I Robert F. Williams artikel "Basic Concepts for Production Control as Applied te Job Shops" »Erhvervsøkonomisk Tidsskrift« 1964 anvendes under detailplanlægningen en prioriteringsregel, hvorigennem man søger at minimere produktet af værditilvækst og den resterende slack. Side 24
save! dele, der ma
(henh. bor) afvente ankomsten af andre dele iar
For det andet må
man arbejde med individuelle køtider for de dele, der
Køtiderne bør
således kunne varieres med de lager- og
mangelomkostninger, For det tredie må
der i kømodellen tages hensyn til værkførernes og
Der tænkes her ikke blot på mulighederne for ændringer i arbejdsstyrke, overtid og omflytninger, men også på bevidste eller übevidste forsøg på at få arbejdet til at slå til, henholdsvis at klare en akut situation, hvor forsinkelser Alt i alt er disse
problemer af en sådan natur, at man er tilbøjelig til
1.2 Løsning gennem fjernelse af behov for kø- og ventetid?Enkelte steder
søger man at klare de nævnte problemer ved at eliminere
Det er her
rigtigt, at en god belastningsudjaevning og en tidlige
erkendelse Man må dog
samtidigt gøre sig klart, at forsinkelser på enkeltdele
og Det drejer sig f.
eks. om forsinkelser fra
ravare- og underleveranderer, d. v. s. fra faktorer,
hvis indflydelse kan begrænses, men ikke elimineres.
Der vil derfor
stadig være behov for visse arbejdsreserver til
opfangning 1.3 Model til fastlæggelse af optimale tids- eller arbejdsreserver.I stedet for at
søge at løse det foreliggende problem ved køteori, har
jeg Side 25
tider(henh.stødpudebeholdninger)
foran de enkelte bearbejdnings- og
Sikkerhedstiderne
(henh. stødpudebeholdnirigerne) kan opfattes som Med hensyn til spørgsmålet om opretholdelsen af de planlagte gennemsnitlige gennemløbstider på de enkelte niveauer, er det forudsat, at de enkelte arbejdsgruppers kapacitet kan varieres i et sådant omfang, at en forsinkelse ikke senere giver anledning til kø. Denne forudsætning, der overflødiggør anvendelsen af køteori, må efter min mening anses for fuldt realistisk i en job shop produktionsvirksomhed, hvor der gennemføres en grovplanlægning og værkførerne har mulighed for omflytning af arbejdskraft. 1.4 Traditionel fastlæggelse af gennemløbstider,Der kan her være grund til at minde om, at terminsætning af produktionsordrer på varer med kompliceret styklistestruktur sjældent foregår ud fra køteoretiske overvejelser. Man anvender i stedet en mere eller mindre tilfældig kombination af front load (tidligst mulig start) og back load (senest mulig start). Ved den første metode søger man så hurtigt som muligt efter en produktionsordres modtagelise at skabe mulighed for, at samtlige indkøb og operationer, der er nødvendige for fabriksordrens færdiggørelse, kan gå igang. ![]() Fig. 1, Side 26
Man søger således
at opnå de størst mulige tidsreserver Dette foregar dog ofte, uden at man gar ind pa en naermere vurdering af, om samtlige dele karma rettidigt frem, eller om der visse steder findes negative slack, hvor en saerlig indsats var nodvendig. (Sml. fig. 1). ![]() Fig. 2. Ved den anden metode planlægger man starten af de enkelte indkøb og de enkelte operationer til tidspunkter, der ligger den normale gennemløbstid forud for det ønskede leveringstidspunkt for produktioiisordren. (Fig. 2). Den første metode
vil normalt føre til store mængder af igangværende
Metoden giver dog,
hvis den kombineres med en effektiv belastningskontrol
Den anden metode fører til en ofte uacceptabel sårbarhed over for svingninger i leverandørernes leveringstider samt over for svingninger i produktionskapaciteten, f. eks. på grund af maskin- og værktøjshavarier, sygdom, brok o. 1. Resultatet er, at man i praksis på mere eller mindre intuitiv basis indlægger tidsreserver og stødpuder i gennemløbsplanen og herigennem søger at kombinere fordelene ved de to metoder, altså således at man søger at opnå en høj leveringsevne på basis af begrænsede investeringer i igangværende arbejde og lagre. Side 27
Det er dog normalt
ikke muligt gennem sådanne på intuitiv basis fastlagte
Resultatet vil
derfor være:, at der ofte bindes alt for store beløb i
igangværende Den omtalte model
til fastlajggelse af optimale: tids- eller
arbejdsreserver 2. Endelig terminsætning og produktionsplanlægning.Efter at kø- og
ventetider er fastlagt gennem den omtalte model, kan
III. Den opstillede model.I den beskrevne version af optimeringsmodellen er det forudsat, at den mest hensigtsmæssige produktionstid for de forskellige aktiviteter er kendt, samt at mulighederne for a; gennemføre foræringer til indhentning af opståede forsinkelser er begrænsede, henholdsvis at ekstraomkostningerne til den forcering, der kan foretages, ikke er vassentlige i sammenligning med lageromkostningerne. En udvidelse af modellen, således at den kan. tage hensyn til de større eller mindre muligheder for f Drcering og med en kendt maksimal gennemløbstid kan sikre en minimering af forceringsomkostningerne, er dog uden videre mulig. Den opstillede
model er baseret på en kombineret anvendelse af et antal
Af saerlig
interesse er folgende: 1. Fastlæggelsen af optimale sikkerhedstider for ordrevarer og optimale stødpuder for lagervarer.Der er for
ordrevarer opstillet en formel, der tillader
bestemmelsen af de årlige
lageromkostninger i de uger den pågældende vare
°g de årlige
mangelornkostninger i de uger bearbejdningens start
er minimum.
Side 28
Beregningen, der
tager hensyn til, at der ofte anvendes ordrestørrelser,
En tilsvarende
formel er anvendt for lagervarer. 2. Grundlag til bestemmelse af mangelomkostninger.Der er her anvendt
det grundlag jeg har beskrevet i min artikel
»Fastlæggelse De opstillede
formler gør det muligt at fordele den til rådighed
stående ![]() skal altsa vaere
konstant samtidig med, at man for hver delmontage opnar
![]() er max. 3. Bestemmelse af standardafvigelsen pa genanskaffelsestiden for et helt sæt montagedele.Standardafvigelsen på genanskaffelsestiden for en enkelt artikel vil blive afdæmpet i det omfang, der efter det planlagte gennemsnitlige leveringseller færdiggørelsestidspunkt og før det videre produktionsforløb, er indskudt en sikkerhedstid. På tilsvarende vis
vil standardafvigelsen på genanskaffelsestiden for en
fordi samtlige
montagedele er til stede før det planlagte
starttidspunkt fordi der udover
den gennemsnitlige montagetid er indskudt en
Side 29
4. Sammenhæng mellem serviceniveau og sikkerhedstid.En leverance af en udgamgsartikel, der i gennemsnit kommer rettidigt frem, vil have et serviceniveau på 0,50. Med en standardafvigelse på genanskaffelsestiden på a, en sikkerhedstid på A«a, en leveranceordrestørrelse på QØS og en forbrugsordrestørrelse på QØF bliver det gennemsnitlige serviceniveau bestemt som ![]() Forudsættes der
normalfordeling, har man ![]() For et komplet sæt
montagedele (bestående af n dele) bliver serviceniveauet
![]() Dette
serviceniveau bestemmer sammen med standardafvigelsen på
genanskaffelsestiden ![]() Analoge udtryk er
opstillet for lagervarer. 5. Lageromkostninger.Lageromkostningerne er bestemt
således, at di; dækker omkostningerne ved
de anvendte sikkerhedstider og stodpudebeholdninger,
omkostninger ved
ordrestørrelser større end de øjeblikkelige forbrug,
omkostninger ved varer under arbejde, herunder dels omkostninger under normal gennemløbstid og dels omkostninger mens varen venter fordi een eller flere dele til en montage ikke når frem til det planlagte starttidspunkt (se fig. 3). Side 30
![]() Fig. 3. 6. Faktorer der kan fastlægges gennem modellen.Rent praktisk vil det
gennem modellen være muligt at fastlægge bl. a. a) Størrelsen af de optimale sikkerhedstider for ordrevarer og optimale stødpudebeholdninger for lagervarer under hensyntagen til de forventede svingninger i genanskaffelsestider og forbrugstidspunkter samt den til rådighed stående kapital. b) Disponerings-
og starttidspunkter for samtlige artikler og montager
c) Konsekvenserne
af ændringer i de hidtidige grænser mellem lager
d) Konsekvenserne af
ændringer i de hidtil anvendte ordrestørrelser IV. Sammenligning med hidtidig praksis.Med henblik på at
kunne sammenligne hidtidig og foreslået metode, Disse principper
svarede i store træk til den i mange produktionsfirmaer
Side 31
Med henblik på sammenligningen blev der i begge modeller regnet med, at værkførere og planlæggere øver en indsats, der indebærer, at de på de enkelte niveauer beregnede teoretiske forsinkelser reduceres med en vis faktor, inden arbejdet på næste niveau skal igangsættes. Den pågældende
faktor blev fastlagt således, at de gennem modellen
Resultatet af 2
kørsler er vist nedenfor. Kørslerne blev foretaget dels
![]() Umiddelbart kan størrelsen af de beregnede forbedringer virke forbavsende. Det kan derfor være rimeligt at vise en række konstaterede resultater fra anvendelsen af en beslægtet lagermodel, der dog kun omfattede lagerførte artikler. I det pågældende
firma førte man ca. 25.000 varer på lager, og man
![]() (At lageret sank
helt ned til 33 mill. kr. var ikke tilsigtet, men
skyldtes Side 32
V. Indførelse.Den foran omtalte model kan indføres og anvendes, når blot man råder over de nødvendige artikel- og styklistedata, f. eks. opsamlet i et styklisteog et artikelregister. Man behøver altså ikke — som ved den egentlige produktionsstyring ved hælp af EDB - at afvente afslutningen af en ofte langsommelig opbygning af et operationsregister. Indførelsen, der forudsætter gennemførelsen af en række foranalyser og opsamlingen af eventuelle manglende oplysninger, kan foregå successivt, og besparelser i form af reduktion i mængden af igangværende arbejde og forbedret leveringsevne kan realiseres efter relativt få måneder. |