Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 21 (1957)Kalkulationsprincipper på Svendborg Konservesfabrik.K. Juul Andersen 1) Svendborg
Konservesfabrik fremstiller grønt- og frugtkonserves,
marmelade Fabrikationen
sker i serieproduktioner, idet råvarerne dels
forarbejdes Som et betydningsfuldt hjælpemiddel i den daglige drift indgår kalkulationen og dens forgreningsled, og dens placering strækker sig over indkøbs- og produktionsafdelinger, teknisk ledelse, laboratorier samt regnskabs- og salgsafdeling. I princippet er
kalkulationsarbejdet delt op i følgende 2 hovedområder:
I. Det vurderende
forarbejde 11. Det
kontrollerende efterarbejde I. Det vurderende forarbejde.Forud for
højsæsonen, d. v. s. i februar-april måneder foretages
en Forkalkulationerne er opbygget
saledes: 1) forbrug af
ravarer og hjaelpestoffer 2) -
vareemballage 3) - arbejdslen
4) - variable
omkostninger 5) -
produktionsafgifter 6)
Spidskalkulation I 1) H. D., driftsbogholder. Side 195
7) forbrug af
springvis variable omkostninger 8) Spids
kalkulation II 9) forbrug af
faste omkostninger ad 1) Det kvantitative forbrug af råvarer og hjælpestoffer beregnes af laboratoriet og feller driftsleder efter foretagne forsøg eller på basis af tidligere års gennemsnits- eller erfaringstal. Resultaterne udskrives på recepter, hvoraf et eksemplar tilgår produktionsmestrene og et andet til regnskabsafdelingen for kalkulationsbrug. ad 2)
Emballageforbruget beregnes af driftslederen på basis af
tidligere Normprisfastsættelsen på
emballage og hjælpestoffer foretages af
For råvarernes vedkommende indgår den faktiske kostpris som normpris, idet regnskabsafdelingen for hver enkelt kalkulation udarbejder en tabel i kurveform, hvoraf man umiddelbart kan aflæse kalkulationsprisen ved varierende råvarepriser. Denne elasticitet
ved kalkulationsopbygningen har vist sig at være ad 3)
Grundlaget for normarbejdstidsfastsættelsen udarbejdes
af en Driftslederens resultater registreres på et dispositionskort, som overgår til regnskabsafdelingen for kalkulationsbrug, og endvidere forsynes lønningskontoret med en kopi til brug ved beregning af daglige ydelsesresultater. Timesatserne
beregnes af regnskabsafdelingen på basis af erfaringstal
ad 4)
Variable omkostninger omfatter: a) indirekte
produktionslon b) forbrug af
damp. c) - vand
d) - - el
e) sociale
ydelser f) fragt pa
faerdigvarer. Side 196
Den indirekte produktionsløn omfatter rengøring, arbejde på indkøbs - og færdigvarelagre, ekspedition, vedligeholdelse af forsendelsesemballage samt intern transport. Under sociale ydelser er medregnet arbejdstøj, omkostninger ved drift af marketenderi, sygepenge etc., derimod er ferieløn indkalkuleret i den direkte produktionslønsats. Med indsats af relativ stor arbejdskraft søgte vi i nogle år at foretage en eksakt teknisk fordeling af det variable omkostningsområde, men kom til den erkendelse, at det i praksis var umuligt at beregne et blot nogenlunde nøjagtigt forbrug af disse omkostningsarter på den enkelte vareart. Under hensyn
hertil samt gruppens beskedne andel af
totalomkostningerne Den sidste løsning er arbejdsmæssig enkel samtidig med at totalkontrollen er effektiv. Vi er klar over, at der på varegrupperne imellem kan forekomme uretfærdigheder, men mener, at denne er så lille, at den i almindelighed ingen betydning har. Regnskabsafdelingen budgetterer
på basis af tidligere års erfaringstal ad 7)
Springvis variable omkostninger omfatter: a)
vedligeholdelse af maskiner og inventar b)
reklameomkostninger c) renter på
varelagre. På grundlag af en
aktuel vurdering samt tidligere års erfaringstal
Reklamebudgettet
udarbejdes af salgschefen, og renteberegningen ad 8) „Faste
omkostninger" budgetteres af regnskabsafdelingen i
samarbejde Såvel springvis
variable som faste omkostninger opdeler
regnskabsafdelingen I direkte
fordeleligt på vareart II ufordelelig.
Den ufordelelige
omkostningsgruppe, som omfatter den store masse,
Side 197
ad 6 - 8, 10)
Gennem opdeling af omkostningerne efter variabilitet
1) Spidskalk I
(eclusive springvis variable og faste omkostninger)
2) spidskalk II
(exclusive faste omkostninger) 3)
kalkulationspris. Ved prisfastsættelsen lægges afgørende vægt på resultaterne 1 og 2. Derimod anser vi den fulde kalkulationspris for værende af ringe værdi, afhængig som den er af tilfældig fast omkostningspåligning, Og sammenholdes den med konkurrenternes markedspriser, må ydermere tages hensyn til forskelligheder i afskrivningssatser, faktiske anlæg og anlægsvur.deringer m. m. Under hensyn hertil overvejer vi at ophøre med fast omkostningsfordeling, og vi har forlængst undladt en sådan i efterkalkulationen, idet vi mener gennem vore inddækningsberegninger at besidde et langt bedre apparat. II. Det kontrollerende efterarbejde.Det
kontrollerende efterarbejde sker dels i takt med
produktionen Hele området, som
samler sig i efterkalkulationerne, månedlige
driftsoverisigter 1) salgskontrol
2)
materialeforbrugskontrol 3) ydelseskontrol
4) variabel
omkostningskontrol 5) beregning af
dækningsgrad, nulpunkt og risikomargm 6)
omkostningskontrol. ad 1) Salgskontrollen omfatter en simpel månedlig mængde- og krone-kontrol, hvor de faktiske afsætningscifre sammenholdes med budgettet. Endvidere foretages en månedlig kvantumssammenligning med foregående år og opdelt på geografisk område. ad 2) Materialekontrollen tilsigter en registrering af faktisk materialeforbrug for anvendelse ved udregning af efterkalkulationer samt en oversigt over afdelingernes udnyttelsesgrad på råvarer, hjælpestoffer og emballage. Side 198
Kontrollen udøves på
følgende steder under materialernes gennemløb: a)
kvantumskontrol på indkøb b)
beholdningskontrol på indkøbslagre c) forbrugs- og
udbyttekontrol ved produktionen d) beholdningskontrol
på færdigvare- og halvfabrikatalagre. Beholdningskontrollen iflg.
punkt b og d udøves gennem kartoteksregistreringer
Forbrugs- og udbyttekontrollen foretages på ethvert tidspunkt under produktionen, hvor der foreligger en klar afgrænsning af et kvantum råvarer modsvarende den færdige produktion, og det vil for ca. 80 % af produktionen svare til en daglig resultatberegning. I de 20 %
tilfælde spiller råvarepriserne en så beskeden rolle, at
det Regnskabsafdelingen beregner materialeresultaterne på den måde, at afvigelserne norm og faktisk imellem gøres op i kvantum og beløb. Det udregnede talmateriale stilles dagligt til mestrenes og driftslederens disposition, herudover udarbejdes et månedligt sammendrag, hvori tillige stærkt afvigende ,dagsresultater opføres, og denne rapport udleveres også til direktøren. ad 3)
Ydelseskontrollen tilsigter en registrering af faktisk
lønforbrug Kontrollen har vi
opdelt således: a) Sammenligning
af norm og effektiv arbejdstid b) Sammenligning
af norm og effektiv lønsatser d) Specifikation
af overarbejde og årsagen hertil d) Specifikation
af bonustillæg. Arbejdsresultaterne udregnes dagligt af lønningskontoret, som opstiller en oversigt, hvoraf de specificerede delresultater fremgår samt et sammendrag heraf på de enkelte mestres ansvarsområder og et totalt dagsresultat. Materialets specificerede tilpasning retter sig efter, hvor stor en andel arbejdslonnen udger af den samlede produktionspris, idet vi i takt hermed arbejder med ydelsesresultater (- og modsvarende normberegninger) pa felgende forskellige grundlag. a)
personeffektivitet b) operation
Side 199
c) totalt for
emballagestørrelse d) totalt for
vareart e) totalt for
varegruppe f) totalt for
omkostningssted eller afdeling Efter
sæsonafslutningen af hver vareart udarbejdes
efterkalkulationer, For
produktionsområder, som løber jævnt hele året rundt,
udarbejdes Efterkalkulationerne udarbejdes
kun til trin „spidskalkulation I" altså ad 4)
Variable omkostningskontrol sker kvartalsvis, hvor de
kalkulerede Herudover foretages en daglig kontrol med den indirekte produktionsløn. Som kontrolgrundlag er vi efter at have anvendt forskellige andre muligheder gået over til at drage sammenligning med tilsvarende periodetal for foregående år. ad 5)
Månedsvis udarbejdes inddækningsoversigt med angivelse
af prisreguleringer
materialeforbrug
ydelser. ad 6) Fast
omkostningskontrol foretages efter regnskabsårets
afslutning, Herudover
foretages stikprøvevis kontrol på enkelte
omkostningsarter Hele det
efterkontrollerende kontrolarbejde og kalkulationer
udarbejdes I højeste
ledelsesinstans rapporteres fortrinsvis kun de
væsentlige |