Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 21 (1957)Kalkulationsprincipper på F.D.B.'s tobaksfabrik, Esbjerg.Georg Bak-Hansen 1) F. D. B.'s tobaksfabrik producerer i sin. cigarafdeling: håndcigarer, maskincigarer, cerutter og cigarillos; i sin shagafdeling grannulleret tobak, pladetobak og finskåren tobak og i sin skråafdeling og kardusafdeling som navnene siger, diverse skrå- og kardusmærker. Hovedproduktionsområdet er
cigarafdelingen, hvorfor vi i det følgende Produktionsprocessen for en
cigar eller cerut ser meget groft skitseret ![]() Denne proces
ser jo meget enkel ud, men når man skal bygge
kalkulationerop 1) cand. oecon., F. D. B. Side 210
produkter,dergår videre i den normale produktionsproces, men også til, at der fremkommer biprodukter, der enten går tilbage og anvendes tidligere i processen (oftest som indlæg) eller anvendes som „råtobak" i en af de andre nævnte afdelinger. Der er således tale om forbunden produktion, og ud fra reglerne herfor er kalkulationerne opbygget. Ved udarbejdelsen af cigarkalkulationer står man endvidere overfor det problem, at det ikke for det enkelte råvareparti og feller cigarmærke er muligt at fastsætte „holdbare" normer for materiale- og tidsforbruget - således at nogenlunde pålidelige forkalkulationer kan udarbejdes. Årsagerne hertil må vel ,dels søges i, at råtobak er et naturprodukt, der indenfor samme parti kan give ret svingende udbytte og kræve forskellig tid til behandlingen, og dels i, at de råtobakspartier der kan købes i dag normalt er af ret ringe størrelse, således at hvis man ad analytisk vej kunne fastsætte normer, ville partiet være opbrugt, når en tilstrækkelig nøjagtig norm var fundet. Ud fra disse synspunkter har vi valgt at gå efterkalkulationens vej i kalkulationsarbejdet på F. D. B.'s cigarfabrik. Da efterkalkulationerne og tids- og materialeforbrugskontrollen iøvrigt er bygget nøje sammen, vil det være nødvendigt i det følgende at omtale disse to forhold samtidigt. Efterkalkulationerne er bygget
op efter følgende princip a) For daeks- og
ombladsforbrug til cigarrulning af hvert maerke
udarbejdes b) For hvert
cigarmærke og pakningsstørrelse udarbejdes årligt totale
Side 211
for dseksblade og
omblade indgar som grundlag for de respektive processer.
Nar man ikke har valgt at udarbejde efterkalkulationer for de resterende produktionsprocesser er diet, fordi man har fundet det mere effektivt at kontrollere materiale-, tid- og lonforbruget for disse processer gennem en kortperiodisk ydelsesstatistik. De årlige efterkalkulationer gennemføres kun forsåvidt angår materiale - og lønforbrug, idet de faste omkostninger ikke medtages på stykkalkulationen. Materialeforbrugene er de faktiske kvantumsforbrug multipliceret med de faktiske købspriser for råvarerne, der anvendes til det pågældende cigarmærke. Der korrigeres imidlertid på de forskellige pro,duktionstrin for de biprodukter, der fremkommer, og de priser, som biprodukterne udregnes til, er pris for den råvare halvfabrikata, som biproduktet erstatter -^ omkostninger (løn) ved at bringe det i samme stand. Lønsatserne, der anvendes i efterkalkulationen på de forskellige omkostningssteder, er totalløn for den pågældende periode (incl. ferieløn, sociale ydelser og biarbejde) divideret med den samlede produktive Gennem den beskrevne opbygning af efterkalkulationerne og materiale og tidsforbrugskontrollen har man for hvert enkelt mærke og feller omkostningssted mulighed for at finde frem til årsager til forskydninger i disse forbrugstal. Man ønsker imidlertid også et totalbillede af, hvordan kalkulationerne for alle produkterne svarer til de totale faktiske materiale- og tidsforbrugstal. Dette totale materiale- og forarbejdsresultatet konstateres i driftseregnskabet kvartalsvis. De kalkulationer, der danner grundlag for sammenligningen mellem det faktiske og kalkulerede forbrug, er principielt sidste års efterkalkulationer, men såfremt der er sket væsentlige forskydninger i det tekniske grundlag for produktionsprocessen, eller der f. eks. er sket lønstigninger, korrigeres der herfor, således at der til brug for udarbejdelsen af driftsregnskabets kalkulationsdifferencer faktisk opereres med en slags forkalkulation, der er udarbejdet som sidste års efterkalkulation korrigeret for væsentlige kendte forskydninger i kalkulationsgrundlagets tekniske og økonomiske data. |