Ledelse og Erhvervsøkonomi/Handelsvidenskabeligt Tidsskrift/Erhvervsøkonomisk Tidsskrift, Bind 20 (1956)Driftsøkonomisk terminologi.Hans H. Kjølsen *) og O. Byrge Sørensen *) I nærværende tidsskrifts nr. 4, 1955 side 258 efterlyser Sven Fredens og Niels Nielsen en standardisering af den driftsøkonomiske terminologi og påviser det åbenbare behov herfor ved en instruktiv oversigt over den herskende sprogforbistring. Vanskeligheden for det praktiske samarbejde mellem forskellige forfattere, deres elever og læsere ligger imidlertid ikke blot i sprogforbistringen, men også i, at de enkelte udtryks betydning ikke er defineret, og dette fører til, at forskellige forfattere, der samvittighedsfuldt behandler tilsyneladende samme emne, ikke kan blive enige. I naturvidenskaberne har man haft ofte meget større vanskeligheder, hvad man nu ofte er tilbøjelig til at glemme, men der har man overvundet vanskelighederne ved en målbevidst og systematisk stræben efter nøjagtige definitioner af begreber, der dækkes af funktionelle symboler i logisk opbyggede symbolsystemer, og disse symboler benyttes internationalt, d.v.s. uden hensyn til nationalitet og sprog, tid og sted. Det er derfor ikke tilstrækkeligt, at man inden for driftsøkonomiens områder søger at udvælge visse udtryk blandt sprogforbistringens muligheder eller eventuelt vælger helt andre. Man må også lægge vægt på udformning af definitioner og valg af et funktionelt symbolsystem, hvis symboler dækker definitionerne, og som udelukker fejltagelser. Når Sven Fredens og Niels Nielsen i ovennævnte artikel spørger: „Er der behov for en standardisering af den driftsøkonomiske terminologi?" og de fleste, ligesom vi, formentlig vil svare bekræftende, vil vi tilføje et krav om, at der samtidig fastlægges symboler til dækning af de enkelte sammenhørende begreber til brug ved de økonomiske emners behandling. Nedenfor giver vi
et forslag, der er afledt af dansk tradition. *) Civilingeniører, Side 135
Driftsøkonomiens område er virksomhedens interne økonomi. I den externe økonomi afregnes varer (incl. arbejde) til eller fra virksomheden med penge. Derfor må varernes debitering på råvarekonti ved køb og kreditering på færdigvarekonti ved salg være udtryk for de beløb, hvormed de købes eller sælges. I den interne økonomi afregnes varerne (incl. arbejde) ikke med penge. Det interne regnskab er derfor et kalkulationsregnskab, hvad enten det føres i et detaljeret regnskabsvæsen, på løse kalkulationsark til for- og efterkalkulationer, eller blot ved hovedregning med notater i en lommebog, og kalkulationsreglerne kan derfor fastlægges således, at kalkulationerne kontrollerer den interne økonomi, samtidig med at de giver oplysninger til den externe økonomi. Stedet
(arbejdsstedet) er det økonomiske grundelement i den
interne På debetsiden af
stedets driftskonto opføres omkostningerne til de varer,
Det er terminens saldo af kalkulationvarrdier på driftskontoens kreditside, der er stedets übekendte økonomiske størrelse, og som derfor fortjener symbolet X (læs: store X). Dens dimension er kr/t (læs: kroner pr. termin). Den benævnes produktionens totale kalkulationsvær di. Terminens saldo på driftskontoens debetside er summen af de kendte størrelser, der er krediteret diverse beholdningskonti for varer, der medgår til stedets produktion i terminen. Som de til produktionen medgåede varer er en funktion af de fremstillede produkter, må deres økoniske udtryk opfattes som funktion af produkternes økonomiske udtryk X kr/t. Debetsiden fortjener derfor symbolet Y (læs: store Y). Dens dimension er kr/t og den er Y kr/t = f(X kr f). Den benævnes produktionens Lad os derefter først betragte et sted, hvor der kun fremstilles een slags produkter. Efter at have beslaglagt symbolerne X og Y, vil det være naturligt at benytte symbolet Z (læs: store Z) for antallet af fremstillede produktenheder i terminen. Dimensionen er den for det pågældende produkt benyttede fysiske enhed pr. termin, f. eks. stk/t, liter ft, kg ft o.s.v. eller med en fælles betegnelse se ft (læs: stedenheder pr. termin). Benævnelsen er stedets produktion eller blot produktionen. Produktionen
pr. time betegnes med z (læs: lille z). Dimensionen er
Side 136
![]() Oversigt over nogle måleenheder for energi og effekt. Tabel 1 nensproduktionZ se ft og produktionseffekten z se fh i terminen, idet de hører til i hver sin række af fysiske dimensioner, den første i „energirække",den anden i „effektrækken", jvf. tabel 1. Det forhold, at målingenaf enhver energimængde må referere sig til en tidsperiode, (man målerog betaler f. eks. kWh fkvartal) således at man må skrive Z se ft, har forledt nogle økonomiske forfattere til at kalde terminens produktion for effekt, hvilket er forkert og vildledende. Det ses, at
dimensionen i effektkolonnen fås ved at dividere
dimensionen Differencen mellem produktionens totale kalkulationsværdi X kr/t og produktionens totalomkostninger Y kr/t er stedets økonomiske resultat i terminen. Den kan symboliseres ved R (læs: store R), dimensionen er kr/t. Man har altså ![]() Benævnelsen er
stedets totalresultat. Dividerer man
produktionens totale kalkulationsværdi X kr/t med
![]() Side 137
Dividerer man
produktionens totalomkostninger Y kr/t med produktionen
![]() Dividerer man
stedets totalresultat R kr/t med produktionen Z se ft
![]() Produktionens
totalomkostninger Y kr/t deles i to klasser af
omkostninger, Med symbolet A betegnes saldoen af alle de omkostninger virksomheden har på stedet i terminen uden hensyn til om der produceres noget på stedet i terminen eller ej. Det er de omkostninger, der må afholdes for at have stedet i beredskab til produktionen. A kan derfor kaldes de totale beredskabsomkostninger. Dimensionen er kr/t. Med symbolet B
betegnes saldoen af alle de omkostninger, der hidrører
Summen af
beredskabets totalomkostninger A kr/t og forbrugets
totalomokstninger ![]() Dividerer man
beredskabets totalomokstninger A kr/t med produktionen
![]() Dividerer man
forbrugets totalomkostninger B kr/t med produktionen
![]() Summen af
beredskabets enhedsomkostninger a kr/se og forbrugets
![]() Beredskabets
totalomokstninger A kr/t er afhængig af beredskabets
Side 138
produktionskapacitet, d.v.s.
den største produktion Zmax se ft, der kan
Når der i
kalkulation indføres den regel, at der skal skiftes
kalkulationstermin, Inden for
enhver kalkulationstermin er 1.
beredskabets produktionskapacitet Zmax sejt,
2.
beredskabets totalomkostninger A kr\t, 3. forbrugets
enhedsomkostninger b kr\se, og 4.
produktionseffekten z se\h statistisk
bestemmelige konstanter, således at de hver især kan
udtrykkes De 4 konstante:r
kan kaldes for stedets terminskonstanter. Beredskabets
produktionskapacitet Zmax se ft og totalomkostninger A
Beredskabets totalomkostninger A kr/t og forbrugets enhedsomkostninger b kr/se kan kaldes kalkulationsterminens omkostningskonstanter. Når man kender dem, kan man beregne produktionens totalomkostninger Y kr/t i kalkulationsterminen for enhver størrelse af produktionen Z sejt mellem O se ft og Zmax se ft, idet man har ![]() Y kr/t
forudberegnes med en tolerance, der afhænger af
tolerancen på Forbrugets
enhedsomkostninger b kr/se og produktionseffekten z se
fh Produktionskapaciteten Zmax se
ft og produktionseffekten z se fh kan En
kalkulationstermin adskiller sig fra en regnskabstermin,
for hvilken Også
produktionens totale kalkulationsværdi X kr/t deles i to
klasser, Med symbolet B betegnes saldoen af de kalkulationsværdier, der modsvarer forbrugets totalomkostninger B kr/t. Dimensionen er kr/t, benævnelsen forbrugets totale kalkidationsværdi. Forbrugets totalomkostninger B kr/t og forbrugets totale kalkulationsværdi B kr/t er numerisk lige store, men den første størrelse findes på driftskontoens debetside, den anden på kreditsiden. Med symbolet S
betegnes resten af produktionens totale
kalkulationsværdiX Side 139
værdiXkr/t.
Benævnelsen er totaltillægget (totalsalæret) og
dimensionener Summen af
forbrugets totale kalkulationsværdi B kr/t og
totalsalæret ![]() Dividerer man
forbrugets totale kalkulationsværdi B kr/t med
produktionen Divideres
totaltillægget (totalsalæret) S kr/t med produktionen Z
se ft, Summen af
forbrugets enhedskalkulationsværdi b kr/se og
enhedstillæg ![]() På et sted med
fremstilling af flere slags produkter i samme termin
Her har man brug
for at beregne omkostninger og kalkulationsværdi I tabel 2 gives
en oversigt over de her angivne symboler. Det ses, at
![]() Oversigt over symbolerne. (t = termin, se = stedenheder, h = time). Tabel 2 Side 140
vesvedde små
bogstaver med tilføjet '. Ved udbygning af
symbolsystemetskal Produktionen
betegnes med Z se ft, produktionseffekten med z se fh
Et rationelt symbolsystem til dækning af veldefinerede begreber i litteraturen omkring driftsøkonomien er af fundamental betydning for fremskridt i forskning, undervisning og praksis, fordi det kan bringe en hidtil ukendt kontakt mellem de forskellige grupper af forskere og hver deres elever og derved give samling om løsningen af de fælles opgaver uanset tid og sted, nationalitet og sprog. |