Ungeperspektiver på trivsel i udskolingen: – som afsæt for pædagogens trivselsarbejde - Ringskov, Lea; Gravesen, David Thore (Forskning i Pædagogers Profession og Uddannelse, 2021)
Resume Forskning dokumenterer at unges trivsel daler i udskolingen. I artiklen præsenterer vi analyser fra aktionsforskningsprojektet ”Pædagogen som trivselsaktør i udskolingen”, der undersøger unges perspektiver på trivsel i udskolingen og pædagogens rolle i denne forbindelse. I første fase af projektet, som denne artikel tager udgangspunkt i, undersøgte vi de unges egne perspektiver på trivsel i skolen. Ved hjælp af et multimodalt undersøgelsesdesign indsamlede vi empiri med udgangspunkt i de unges perspektiver. Empirien danner baggrund for en abduktiv analyse, der præsenterer fire kategorier, hhv. fællesskaber, frikvarter, fag og frihed. De fire empiriske kategorier udforskes ved hjælp af Helle Rabøl Hansens forståelse af skoletrivsel, forankret i begreberne velvære, virke og vellidthed. Konklusionen er, at kategorien fællesskab, der i høj grad konnoterer vellidthed, men ligeså er forbundet med velvære og virke, fremstår som den dominerende markør i de unges forståelse af trivsel i skolen. I afrundingen samler vi ved hjælp af andre forskningsresultater om trivsel op på pointen om fællesskab som central markør i forhold til den videre refleksion over pædagogen som trivselsaktør i udskolingen. Abstract In this article, we present analytical perspectives from the first phase of a participatory action research project entitled “The pedagogue as well-being agent in the secondary school”. With pedagogues and young people as co-researchers we have collected empirical data concerning the young people’s own perspectives on their well-being as a point of departure for the pedagogue working as a well-being agent. In the analysis, four empirical categories are constructed: Communities, recess, subjects and freedom, with the first marking the dominating category. When closing the article, we invite readers to reflect on the role of the pedagogues on the basis of the young people’s perspectives on well-being.